Památky práce lidské v útvaru diluvialním v Čechách. 239 



ssavců, pazourkové nástroje a humosní hlína jsou uloženy a zaplaveny, 

 zároveň nalézaly se křemenné ohldshj a desky železitého pískovce. 

 Posud je můžeme vykopati z vrstvy, která tu „na clen vychází." 

 Kameny tyto přinesli jistě pravěcí lidé sem ku svým hodům, aby jimi 

 kosti roztloukali. Desky snad sloužily za nádoby. Některé zdají se 

 býti i vypáleny. 



Oblásky, které z tohoto místa mám, jsou nejvýš V4 % těžké 

 a desky pak částečně rozbité, asi jako dlaň široké, původně větší, 

 až 3 cm silné, též i miskovitě ohnuté. Tyto pocházejí z tenkých 

 vrstev železitého, pevného pískovce (Eisendeckel), který do Luben- 

 ských pískovců kamenouhelných na mnohých místech jest uložen 

 a na povrchu krajiny zdejší v četných kusech se objevuje. 



Podobný nález uvádí se z Schussenriedu ve Wurtenbersku, kde 

 pod diluvialním vápenným tufem přišlo se na hromadu odpadků 

 z prastaré osady lidské, nejvíc na kosti soba, koně, rosomáka, med- 

 věda a j. zvířat a na ploské kusy očazených břidlic a pískovců, jichž 

 používal tehdejší člověk snad místo mís a hrnců. 



Památné předměty z Lubenského diluvia pošlu do českého 

 musea kromě většího exempláru sobího parohu, který jsem uložil již 

 dříve do sbírky reálky Eakovnické. 



Od naleziště Lubenského čekám na jaře ještě jiné kosti dilu- 

 vialních zvířat a hlavně pak další památné zbytky prvotních nástrojů 

 a stopy činnosti diluvialního člověka, jehož současnost se sobem, 

 nosorožcem a j. již většinou vyhynulými zvířaty jest zejména Luben- 

 skými nálezy v Čechách najisto dokázána. 



Lubná jest prvním jistým nalezištěm člověka v českých dilu- 

 vialních cihlářských hlínách. 



Vysvětlení tabulek. 



Pazourkové nástroje dihivialního člověka, nalezené v cihlářské 

 hlíně s rozštípanými kostmi soba, nosorožce a j. zvířat, dále s kře- 

 mennými oblásky a deskami železitého pískovce. 



Lubná u Rakovníka. 



Vykreslil dle přírody ochotně pan A. Nonfried, entomolog 

 v Rakovníku. 



