12 



tionen , der bestod af Jerndampskibene «Baron Hambro» og 

 «Caroline», lededes af en med grønlandske Forhold godt kjendt 

 Mand, Mr. Tayler, og afsejlede den 21de August 1863 fra 

 Hamborg 1 Haabet om saa seent at finde Kysten fri for Is. 

 Man fandt derimod Kysten fuldstændig utilgjængelig , og det 

 nærmeste, man kom den, var 5 Mil paa 60° N. Br. Rhederiet 

 tabte dog ikke Modet, men tilskrev uheldet, at man havde be- 

 nyttet Jernskibe, og udrustede i 1865 Hvalfangeren »Erik», et 

 Skib paa 412 Tons med 70 Hestes Kraft; denne forsøgte to 

 Gange forgjæves at trænge frem igjennem Isen paa 63° N. Br., 

 hvormed Planen opgaves ^). 



Om Kysten fra 6 6°^ — 6 9° vide vi, at den ofte er seet fra 

 Skibe, men det er ogsaa omtrent hele vort Kjendskab til den. 

 Fra «Hansa» 's Rejse kjende vi BeHggenheden af Laubes Glet- 

 scher, og et lille Stykke Kystlinie nord paa er aflagt af den 

 franske Søofflceer Blosseville. Som Chef for Briggen «la 

 Lilloise» afgik han i Juli 1833 fra Østkysten af Island, for at 

 foretage hydrographiske undersøgelser langs Østkysten af Grøn- 

 land. Den 29de Juli saae han en Del af Kysten fra 68° 34' til 

 68° 55' N. Br. , men Isen forhindrer ham i at naa Land , og 

 den næste Dag maa han paa Grund af Havarier vende tilbage 

 til Island. Paa Vejen til et nyt Forsøg skriver han hjem den 

 5te August, men siden den Tid har man intet hørt til ham. 



Det kunde maaske her være Stedet at nævne en Kilde til 

 Kjendskab til Forholdene i Danmarksstrædet, nemhg de norske 

 Robbefangere , der, efter at have deltaget i Fangsten ved Jan 

 Mayn, i de tre sidste Aar have fortsat denne ned i Danmarks- 

 strædet i Maanederne Maj, Juni og Juli. Føreren af en af 

 disse, Capt. Carsten Brun, har med stor Beredvillighed givet 

 mig nogle Oplysninger, som jeg skal omtale i det følgende. 

 Om Kysten udtaler han, at den hyppig er i Sigte, men dog ikke 

 som Regel paa Grund af Tuage. 



') Li II de m a II 11 mid Kin seh: Die zweite Deutsche Noidpolarfahrt. 



