25 



1300 Kvartmil i omtrent 108 Dage, hvilket giver 12 Kvartmil i 

 Etmaalet. Den Isflage, der bar Hansa's Besætning, tilbagelagde 

 972 Kvartmil i 210 Dage, hvilket giver en Hastighed af 4V2 

 Kvartmil i Etmaalet; denne forholdsvis ringe Hastighed maa 

 hidrøre fra, at Driften fra 67° N. Br. og sydefter foregik tæt ved 

 Kysten , hvor Strømmen, som ovenfor nævnt, knn har en ringe 

 Hastighed. 



Der er hermed givet en Fremstilling af de Kilder, hvori vi 

 skulle søge Oplysning om Grønlands Østkyst, og de Forsøg, der 

 ere gjorte, for at naa den ad Søvejen. Man vil heraf se den 

 store Forskjel, der er paa de tre Partier, hvori jeg har inddelt 

 og beskrevet Kysten fra 60° N. Br. og nordefter. Fra 60° til 

 65° jN. Br. findes en Kyststrækning, som det ganske vist ikke 

 endnu er lykkedes at naa fra Søen af, men som man dog 

 uhindret af Isen har kunnet nærme sig indenfor en Mils Afstand 

 paa dens sydhge Del og indenfor to og en halv Mils Afstand 

 paa dens nordlige Del, og fra hvilken sidste man har seet 

 aabent Vand næsten helt ind til Land. Af Kyststrækningen fra 

 66° til 69° N. Br. kjender man for en stor Del ikke engang 

 Beliggenheden; Graah naaede ikke til den ad Landvejen, og fra 

 Søen synes en uigjennemtrængelig Ismasse , der undertiden 

 strækker sig helt over til Island, at umuhggjøre ethvert Forsøg. 

 Fra 69° N. Br. og nordefter træffe vi en Strækning, der Hgeledes 

 hele Aaret igjennem er belejret af et Isbælte , som dog ikke 

 bestaar af mere sammenpakket Is, end at det flere Gange, ialt- 

 fald i den gode Aarstid, er lykkedes endog Sejlskibe uden stort 

 Besvær at trænge igjennem ind til Kysten, og ved selve denne 

 eller i det mindste i dens umiddelbare Nærhed synes Farvandet 

 ofte at være fuldstændig isfrit. 



Denne Isens Optræden i Danmarksstrædet har længe været 

 kjendt. og den almindelige Forklaring deraf er, at den grøn- 

 landske Østkyst mellem 65° og 69° N. Br. skyder sig 

 et Stykke ud i øs tlig Re tn ing , hvorved Isen, der føres Syd 

 paa langs Kysten af den langs samme sydgaaende Strøm, bliver 



