31 



givet Anvisning- paa det Sted, livor et eventuelt Forsøg kunde 

 gjøres, nemlig mellem 65° og 66° N. Br. 



Ved at betragte Kaartet seer man, hvorledes Dane 11, 

 Løwenørn, Egede og «Ingolf» iaar stadig paa dette Sted 

 ere komne Landet nærmest, sejlende sønden om en temmelig 

 constant i Øst og Vest liggende Isgrændse. Ganske vist har 

 ingen af dem naaet Land paa Grund af den langs dette altid 

 trufne Is, men dette er intet Bevis for, at denne aldrig skulde 

 tilstede Gjennemgang; thi man maa huske paa, hvor kort deres 

 Ophold ved denne Is altid har været , og at de , paa Grund af 

 Skibenes Uskikkethed til at optage en Kamp med Isen, altid 

 have maattet søge tilsøs, naar en tiltagende Kuling rev Skodser 

 løs fra den tidt omtalte Isgrændse, og disse dernæst af Strømmen 

 førtes ned paa dem. Det er højst rimeligt, at netop ved en 

 saadan Lejlighed har der været dannet Gjennemgange i den 

 langs Kysten liggende Is. Det er altsaa i Læ af den Is- 

 barriere , der dannes ved Isbjergenes Stranding paa den tværs 

 over Danmarksstrædet hggende Ryg, at Forsøget skal gjøres. 



Capitain Carsten Bruun udtaler som sin Erfaring for 

 iaar, at Omegnen af Gap Dan vilde være det Sted, hvor en 

 Landgang maatte forsøges paa Grund af, at Isen paa .dette Sted 

 forekommer i saa ringe Mængde og saa spredt, og denne Ud- 

 talelse har han faaet bekræftet ved en anden Gapitains toaarige 

 Erfaring; han udtaler endvidere som sin Overbevisning, ^at, naar 

 man her i Juni eller Juli med Taalmodighed vilde afvente den 

 belejlige Tid, vilde man kunne naa Kysten uden at røre Is». 



At denne langs Kysten liggende Is nu og da maa frembyde 

 Gjennemgange, kan ogsaa sluttes deraf, at den ingenlunde er 

 constant i sin Optræden. Graah beretter flere Gange, at han 

 seer Havet aabent til ganske nær Kysten, ligesom han ogsaa 

 anfører at have seet Isen fjerne sig langt fra Land. Egede 

 beretter ligeledes, at han saae aabent Vand bagved den Is, der 

 den 2Üde August 1786 skilte ham fra Land. 



