Um faa Lande paa den nordlige Del af vor Klode vide vi saa 

 lidet som om Grønlands Østkyst. Store Strækninger, der aldrig 

 ere betraadte af Europæere, vente endnu her paa at blive kaart- 

 lagte , medens den Del, der hidtil er bleven undersøgt, paa en 

 enkelt, begrændset Plet nær, maa siges kun at have været Gjen- 

 stand for en overfladisk Undersøgelse, indskrænket til Kystens 

 yderste Contourer , og ladende de utallige, dybt i Landet ind- 

 skjærende Fjorde fuldstændig upaaagtede. Intet Polarland sønden- 

 for den 75de Bredeparallel er os saa ukjendt som det; ja flere 

 andre, der strække sig ud over den 80de Bredegrad, som Spits- 

 bergen og den nordlige Del af Parry-Archipelaget, kjende vi langt 

 nøjere, og dog er Øst-Grønland det af samtlige Polarlande, som 

 ligger Europa nærmest og utvivlsomt udøver den største Ind- 

 flydelse paa dets Klima, idet Afstanden i lige Linie er under 

 300 danske Mil , medens dets sydUgste Kyst ligger paa Brede 

 med Norges og Sveriges folkerigeste Byer : Bergen, Christiania 

 og Stockholm. 



Grunden til, at Landet, trods dette, og trods de uhyre 

 Summer, der til forskjellige Tider, men navnlig da i dette Aar- 

 hundrede, ere blevne anvendte paa at udvide vort Kjendskab til 

 Polarregionen, endnu henligger saa ukjendt og saa upaaagtet, 

 maa nærmest søges i den store Vanskelighed, der er forbundet 

 med at naa Kysten, og den liden Udsigt, denne frembød til Løs- 

 ningen af de store Problemer, som særlig have ligget for, nemlig 

 al finde en Nej til den modsatte Halvkugle eller naa ISordpoien. 



3* 



