i о 



altsaii Oi^saa Isen. staM'kerc mod Vest, det vil in casu sige 

 mod Land, jo mert» man kommer Syd el'ter. 



4) Ifolge So o re sb у ere sydvest-, vest- oy nordvest - 

 liire \ inde fremherskende for So m me r m aan ed er ne i 

 l*olarhavet mellem 70° og 79° Br. uisse maa bidrage til 

 at sætte Isen fra Land paa den omtalte Strækning. I Danmarks- 

 strædet synes ostlige og nordøstlige Vinde at være de raadende 

 paa samme Aarstid. 



5) .Mellem 70° og 75°N. Br. ligge paa Grønlands Østkyst 

 de store, dybe Fjorde: Scoresbys Sund med Halls Fjord og 

 Hurry Sund. Davys Sund, Flemming Fjord, Frantz Joseph Fjord, 

 Ardencaple Inlet o. s. v. Den ud af disse lob ende Strøm, 

 der ikke kan være ringe i Sommermaanederne, naar Snemasserne 

 smelte, maa bidrage til at sætte Isen fra Land, skabe et 

 Kystvand og lette Besejlingen. For den sydlige Kysts Ved- 

 kommende gives der, saavidt os bekjendt, ingen Fjorde, der 

 kunne maale sig med disse, 



6) Isen er større, det vil sige mere ubrudt, jo længere 

 man kommer ?sord paa; der bliver derved paa en JMaade mere 

 Plads til at bevæge sig mellem Flagerne, end naar disse ere 

 sønderdelte. Endvidere synes isfjeldene, der liæmme Stor- 

 isen i dens regelmæssige Vandring og ofte have fremkaldt 

 Skibes Forlis ved deres fra den afvigende Bevægelser, at op- 

 traMle i langt mindre Antal INord for den 72de og 73de 

 Bredegrad, end længer Syd paa. Deres Hjem paa Grønlands 

 Ostkyst synes hovedsagelig at ligge søndenfor den 70de Brede- 

 parallel. 



Spørges der altsaa: paa hvilket Punkt af Grønlands 

 t ) s t к y s t vil en Landing lettest kunne i v æ i" к s æ 1 1 e s , da 

 vil den, som er fortrolig med Naturforholdene under dette Land, 

 kun kunne give eet Svar, og det er det, som fremkommer ved 

 en Sammenstilling af Kesultaterne af de talrige Forsøg, nemlig, 

 at det er rimeligt, at det vil lykkes at t r æ n g e g j e n n e m 

 Isen ind til Land Л ord for 7 0° Brede, eller luaaske rettere 



