163 



lierned Ira nordligere lîreder. Da vi naaede Kangerajuk, 

 blæste det op med vestlig Vind, der kom i stærke Kast ned 

 over Fjeldene: vi maatte derfor lægge op paa Forbjergets søndre 

 Side i en lille lîngt, der skjærmedes af udenforliggende Øer. 

 Klippen var meget gold og øde uden den ringeste Vegetation. 

 Oeu ydre Del af Halvøen, hvis yderste Punkt Kangerajuk er, 

 hestaar af flere 1200 til 2200' høje Toppe, adskiUe ved dybe 

 Kløfter og Bugter. 



Efter at have tilbragt flere Dage her i stærk Regn og 

 Taage, klarede det endelig op den 3die August, og man saae 

 uu, at Isen saavel nordpaa som sydpaa var meget spredt. Be- 

 sætningen, som forøvrigt havde været meget flink, nægtede nu 

 jtaa det bestemteste at rejse videre, idet de antoge, at de vare 

 for svage til, især uden bekjendt Mand, at gaa ind i de 

 isopfyldte Strømfarvande i den ildeberygtede Fjord Kan ger d- 

 lug suatsia к M. 



Paa Tilbagevejen lagde Isen os ingen større Hindringer 

 ivejen ; vi gik derfor udenom Tugdlerunat og den sydligste 

 store 0, som Graah har kaldt Eggers 0. 



Tugdlerunat udmærker sig ved sine mægtige, nøgne, 

 næsten lodrette, hvidgraa Fjelde med mange Spidser og er gjen- 

 nemskaaret af flere Pegmatitgange. Enkelte Steder helder 

 Granit-Klippen ud over Havet, og umaadelige Stenblokke vise, 

 hvormeget der styrter ned derfra. Stærk Brænding stod op 

 ad de bratte Klippesider, hvor det ikke var muligt at lande, 

 og heftige Л indkast, som hyppigt kom ned fra Fjeldene, satte 

 Isen i stærk Fart, saa at Manøvreringen derved blev meget 

 vanskelig. Tugdlerunat ligger Nord for det brede Sund 

 (Ikeki, der skiller den sydligste store fra Chr. IV's og er 



') Missionær Brodbecit ved den herrnhiitiske Mission i Friedrichsthal 

 har senere besogt Kangerdiugsuatsiak-Fjorden , tivor han har seet en 

 liammel nordisk Huin af .Slorreise og Udseende som de, der lindes ved 

 Ikigait. Üen laa paa en .særdeles smuk og frugtbar Slette, som kaides 

 .Narsak. -Nach Osten-, .Side G9. 



11* 



