167 



Jævnt sænker sii;- ned i Sundet, der paa dette Sted danner en 

 storre Bredning. 



Udenfor 1 Inafjorden ligger Øen Pamiagdhik, hvorpaa 

 llandelsstedet 11 ua ligger. Den ostlige Del af denne er lav, 

 bakkeformet med store Indskæringer og Indsøer, medens den 

 vestlige Del dannes af et takket Klippeparti. 



lUiafjorden er sikkert Grønlands smukkeste Fjord. Den er 

 begrændset af mægtige, stejle Fjelde , hvis vildt takkede Tinder 

 antage de dristigste Former. Flere af Fjeldene ere over 6000' 

 høje . og de fleste ere iibestigelige. Mellem Fjeldene i den 

 inderste Del af Fjorden gaa 2 store og 5 mindre Bræer ned i 

 denne, medens mange smaa hænge i Kløfterne mellem Fjeldene. 

 Alle Bræerne ere meget forrevne og takkede. Bestandig hørtes 

 Dundren og Bragen, der enten hidrørte fra en af de store 

 Bræers Kalvning eller fra en Lavine, der fra en svimlende Højde 

 styrtede ned fra en af de mindre Bræer. Den ene af de store 

 Bræer kommer fra ]\1\V. , den anden fra NO. I Baggrunden 

 af den første af disse, hvis Brede er 2380', sees store Fjeld- 

 partier. En Mængde sorte, parallelt løbende Linier, der aldeles 

 følge Bræens Snoninger og ligge omtrent over hele Breden af 

 Bræen, betegne Moræner. Man seer derimod ikke Sidemoræner 

 langs de stejle, ubestigelige Klippesider. Mange Sidebræer 

 komme under store Heldningsvinkler ned gjennem Kløfterne af 

 Fjeldsiderne. Hovedbræen ender i en lodret Brudflade med mange 

 Spidser og Takker og har en Højde af c. 150' over Vandet. 

 Dens Heldning er c. 5'/2°. 1 en Afstand af c. tOOO Alen foran 

 denne brede og høje Bræ var Dybden af Vandet 110 Favne 

 med meget mudret Bund; mere turde vi ikke nærme os den 

 paa Grund af dens hyppige Kalvninger, som satte Fjorden i 

 stærkt Oprør og opfyldte den inderste Del med Is. De største 

 kalvede Isstykker. som jeg har seet fra denne Bræ, have næppe 

 været mere end 25 à 50000 Gubikfod , og de dannes ved Af- 

 styrtnim:er fra Bræen. Vandet i den indre Del af Fjorden er, 



