108 



som sædvanligt, farvet mælkehvidt af de mange Afløb fra Is- 

 bræerne. 



Mellem de 2 store Bræer kommer en mindre, der er 1850' 

 bred , ligeledes gjennem et Dalstrøg. Mellem denne Bræs Fod 

 og Fjorden ligger en 1 å 2000 Skridt (eftersom det er Høj- 

 eller Lavvande) lang Sand- og Grusslette, der gjennemstrømmes 

 af Elvene, der danne Afløb fra Isen. Udfor dens nordre Ende 

 findes ingen Endemoræne, medens man ved dens søndre seer 

 en saadan , der er c. 100' høj og bred og tiltager i Størrelse 

 mod Sydkanten. Denne Moræne er maaske fortrinsvis dannet 

 af en Sidebræ, som paa dette Sted støder til Hovedbræen og 

 kommer med stor Heldning ned gjennem en Kløft mellem høje 

 Fjelde. Den har sikkert sin Begyndelse i en flad Snemark 

 paa Toppen af et over 4000' højt Fjeld. 



Den 17de August besteg jeg Hovedbræen. Den yderste Del 

 af Isen var snefri, kornet og fast med stærk bølgeformet Overflade 

 og en Del Revner. Affaldet mod Enden var belagt med Grus 

 og Ler. Efterhaanden som man kom længere ind paa Isen, 

 blev den bølgeformede Overflade regelmæssigere, og mange Elve 

 snoede sig i Fordybningerne. Her laa to parallele c. 20' høje 

 Moræner paa c. Va og Vs af Bræens Brede. Paa den sydlige 

 Side kom en stærkt kløftet Sidebræ ned gjennem en Fjeldkløft; 

 den skød en betydelig Moræne foran sig ud paa Hovedbræen. 



Efter at have passeret noget over '/4 Mil op ad Bræen fra 

 Randen, paa hvilket Stykke den havde en Stigning af 6V2°, 

 kom vi til et overordentlig kløftet og takket Parti, der var aldeles 

 umuligt at passere ; vi søgte derfor ind til Sidemorænen paa 

 den nordre Side over en chaotisk Sammenstyrtning af umaade- 

 lige Isblokke. Vi fulgte derpaa Morænen, der var c. 70' høj og 

 200' bred, indtil det kløftede Parti paa Isen var passeret, hvor- 

 paa vi igjen gik ind paa denne og satte Cours efter Nunatakken 

 i Midten af Dalstrøget. 



Isen havde her helt forandret Charakter. Den var belagt 

 med kornet Sne, hvori vi dog kun i det højeste sank c. 1 Tomme, 



