190 



Da Isens Bevægelse er overordentlig afhængig af Vinden, 

 vil man naturligvis ikke , efter at have undersøgt den et enkelt 

 Aar, kunne opstille Regler for, hvorledes den foregaar ; thi dertil 

 skal der mange Iagttagelser, som det endda kun er muhgt at 

 samle i de Aar, hvor Isen optræder i store, pakkede Masser, da 

 man ellers ikke vil kunne følge dens Forandring af Beliggenhed 

 fra Maaned til Maaned. 



Jeg skal endelig med et Par Ord omtale Isfjeldene, som 

 komme med Storisen. Den lille Overflade, disse have i Forhold 

 til deres store Masse, bevirker dels, at de ikke smelte nær saa 

 hurtigt, dels at de bevæge sig meget langsommere end Storisen, 

 idet deres forholdsvis lille Overflade afgiver færre Angrebspunkter 

 for Vind og Overfladevand. Paa Grund af den langsommere 

 Bevægelse ville de ikke spredes sammen med Storisen og derfor 

 sjeldent træffes ude i de spredte Ismasser. Men langsmed 

 Landet vil man se dem i massevis, isærdeleshed naar Storisen 

 er borte. I August og September Maaned laa der saaledes en 

 stor Mængde omkring de sydligste Kyster af Landet samt ud 

 tilsøs til 58V2° Brede og 41° Længde, og endnu den 18de Ok- 

 tober saas mange udenfor Arsuk. 



nordligere og sydligere. Denne finder vist en naturlig Forklaring i den 

 Bojning, Strømmen gjør der, hvorved der bliver Tilbøjelighed til radiale 

 Aabninger i Isen.» 



