16 



hvorimod det blaat stribede forestiller stilleliggende Is, som 

 standses af den fremspringende Pynt af Landet og tilstopper 

 Adgangen til Nimatap-tasia. Denne Is presses ved Trykket af 

 de bagved liggende Masser op til en betydelig større Højde, 

 end den bevægelige Is. Af de paa Kaartet aflagte 2 Punkler / 

 og (/, som under hele Observationsrækken ikke have forandret 

 Plads, naaer saaledes g en Højde af 460 Fod over Havet, alt- 

 saa over 100 Fod højere, end den lige udenfor hggende Del af 

 den bevægelige Isbræ. Denne fastliggende Ismasse er maaske 

 Aarsagen til, at Punkt a har en fra de andre afvigende Ret- 

 ning ind mod Fjordsiden. 



Staar man paa Land omtrent i Højde med Isen i Isfjorden, 

 som i Punkterne A eller ß^ og seer tværs ud over Bræen, 

 sees et uendeligt Virvar af Isblokke og Ispigge bagved og ved 

 Siderne af hinanden, adskilte ved brede Revner, som tidt skære 

 hinanden , men have dog i Hovedsagen en skraa Retning ind- 

 efter mod Midten af Fjorden. Det er disse fremragende Ispigge, 

 der med stor Nøjagtighed lade sig indstille i Theodoliten, som 

 jeg benyttede til Maaling af Bevægelsen, men, da de næsten 

 alle have samme Form og Udseende, er det en Umulighed til 

 Maalingen at udvælge de Pigge , som ligge i den mest pas- 

 sende Afstand fra Fjordsiden ind imod Midten. Man maa ud- 

 vælge og nøjagtigt aftegne de lettest kjendelige Punkter, og dog 

 kan det ofte hænde, at disse enten falde ned eller skjules bag 

 foranstaaende Blokke, saa at de blive ukjendelige. Da der, som 

 ovenfor berørt, ikke paa Midterpartiet af Isbræen findes hgnende, 

 kjendeligt fremragende Pigge, kan Hastigheden af dette Parti 

 slet ikke maales^). 



Som det fremgaar af foranstaaende Tabel og Specialkaartet, 

 lykkedes det at faae gjennemgaaende Maalinger til 5 Punkter, 



Isoii var paa fleUe Sted helt utilita'ngelig lige ind til Laiul, og Fjeldsiden 

 ender i en stejl liratning, saa den at' Heiland lienyUede Frcmgangs- 

 niaadc, at maale Israndens Beva'gelse ved al hegge Sten lige nd l'or 

 hinanden paa Isen og paa Land, ikke kunde benyttes her. 



