'6 



Indlandsisen i sin Helhed ligger over Snegrændsen, saaledes 

 som denne for Øjeblikket er. Et andet Spørgsmaal er det der- 

 imod, om Indlandsisen under de nuværende klimatiske Forhold 

 vilde komme igjen i en lignende Udstrækning, hvis den plud- 

 selig forsvandt; thi, hvad der trykker Snegrænsen saa langt ned, 

 er uden Tvivl Isbedækningen. 



Hvor stort forøvrigt det aarlige Nedslag og navnlig Sne- 

 mængden er i Nord-Grønland, har man kun meget ufuldkomne 

 Iagttagelser over, og det er ogsaa saa forskjelligt paa de for- 

 skjellige Steder ved Kysten, hvorfra man har Observationer, at 

 jeg ikke tror, at det nytter noget, derfra at dømme om Ned- 

 slaget i det indre af Grønland og paa Fjeldene, hvorfra der 

 endnu ingen Iagttagelser haves. Angaaende Forskjellen mellem 

 Nedslag og Fordampning har jeg ved Umanak anstillet 

 nogle Forsøg med et improviseret Siccimeter, der bestod af et 

 Kobberkar, som havde en Diameter af 0.7 Fod (22 Centimeter). 

 Resultatet var, at Fordampningen fra den 1ste September 1879 

 til den 31te August 1880 havde overskredet Nedslaget med 355 

 Millimeter. 



Næppe ret mange Steder ere Forholdene saa gunstige til 

 at studere Bræerne som i Umanaksfjorden og dens Omgivelser, 

 idet man her paa et lille og let tilgængeligt Terræn har en 

 Mængde Bræer i alle Størrelser, lige fra Store Karajaks, der 

 levere Isfjelde , som kunne have et Volumen af i det mindste 

 indtil 582 Millioner Cubikfod (18 Millioner Cubikmeter), og tilden 

 lille Bræ paa Majorkarsuatsiak-Fjeldet, der slet ikke kalver, og 

 hvis hele Snemark kun har en Udstrækning af c. 4 Millioner 

 D Fod (400000 D Meter). Prøver man derfor under disse gun- 

 stige Omstændigheder paa at undersøge de Forhold, hvorunder 

 de mindre Bræer dannes, da henledes Opmærksomheden først 

 paa Snelaget, hvorfra en saadan Bræ kommer, og da navnlig 

 paa dets Mægtighed, I dslra-kning og Udseende. Hvad Mægtig- 

 heden angaar, da er denne naturligvis en Del forskjellig; men, 

 hvad der navnlig har Interesse, er Spørgsmaalet om, hvilken 



