77 



Tykkelse et af \'ап(1 iijennonitræiiiit Snelag niaa have der, hvor 

 (let paa en Skraaniiiü; beiiviuler at sætte sig- i Bevægelse som 

 Ига\ ЛГ saadanne Overgange fra Snelag til liræ har jeg kun 

 liavt Lejlighed til al niaale to, nemlig Ivianginsat ved Umiartorfik, 

 hvor Tykkelsen fandtes at være 148 Fod (46.4 M.), og ved Ma- 

 jorkarsuatsiak-Fjeldet, hvor den var 131 Fod (41 Meter). Paa 

 folgende Steder paa Disko har jeg endvidere havt Lejlighed til 

 at iagtttage Snelagets Tykkelse, hvor det er blottet derved, at 

 Fjeldvæggen er for stejl til, at der kan danne sig en Bræ, saa 

 at Snelaget, der er begyndt at sætte sig i Bevægelse, styrter 

 ned, nemlig et Sted ved Narsak, to Steder ved Ingnagnak, et 

 Sted i Nordfjorden og to Steder i Mellemfjorden. Efter Lieute- 

 nant Hammers Maalinger ere Mægtighederne paa disse Steder 

 henholdsvis: 197, 130, 123, 117, 144 og 138 Fod (61.8, 40.8, 

 38.7, 36.6, 45.2 og 43.2 Meter). Det vil sees, at disse Maal, 

 med Undtagelse af det ene (197 Fod), ere temmelig overens- 

 stemmende, og, da det vel næppe kan være tilfældigt, tror jeg 

 ikke, at der for Øjeblikket er noget til Hinder for deraf at ud- 

 drage den Slutning, at den mindste Mægtighed, et Snelag kan 

 have, naar det, gjennemtrængt af Vand, sætter sig i Bevægelse 

 som Bræ, er c. 100 Fod eller nogle og tredive Meter. At Held- 

 ningen af Underlaget spiller en Rolle ved Bræernes Dannelse, 

 er utvivlsomt; men for den gives der naturligvis vide Grændser, 

 lige fra 0^ til henimod en ret Vinkel. Den største Vinkel, jeg 

 har maalt, hvorunder en Bræ kommer ned, er .56°, hvilket var 

 \ed den lille Bræ paa Majorkarsuatsiak-Fjeldet. Hvad Udstræk- 

 ningen af den Snemark, der nærer den enkelte Bræ, angaar, da 

 •■r den meget vanskelig at bestemme og paavise i et Land som 

 • Irønland, hvor man skal optage Kaartet, man skal bruge, sam- 

 tidit-'t med, al man skal foretage Undersøgelserne, og den Over- 

 -igt, man har i et kaartlagt Land, førend man begynder sine 

 Under.søgelser, faar man i Reglen i Grønland først, efterat de 

 ere sluttede. Jeg tvivler dog ikke om , at man i de fleste Til- 

 fælde vil kunne paavise den enkelte Bræs Snemark, og dette er 



