80 



Photographiet, Täv. IV, Fig. 3, viser det. En ejendommelig Lag- 

 deling sees i den lodret afskaarne Ende af en Bræ ved Ujarar- 

 torsiiak (Photographiet, Tav. III, Fig. 3), idet Lagene ere bøjede 

 saa stærkt, at det lodrette Gjennemsnit har Lighed med en over- 

 skaaren Agatmandel. Charakteristiske ere endvidere de Spring, 

 der sees at gaa gjennem denne Bræs hele Mægtighed, 



Naar en Bræ er i kjendelig Bevægelse, er Overfladen uden- 

 for Morænerne ubedækket, kun disse fremtræde som mørke 

 Baand, og man aner ikke, hvor mange Sten der ere indæltede i 

 Bræen; først naar den hører op at bevæge sig kjendehgt, og 

 Afsmeltningen faar Overvægten, komme Stenene frem, og Bræen 

 faar da ofte en saa slaaende Lighed med en Moræne eller et 

 Fjeldskred, at man let overseer, at der ligger en Bræ derimder. 

 Saaledes fortæller jo Gie s ecke ^), hvorledes han var kommen 

 op paa Sarfarflk Bræen uden at ane, at det var en Bræ. Noget 

 lignende hæ,ndtes mig i Vajgattet, idet jeg et Par Gange er 

 kommen forbi et lille fremspringende Næs paa Disko, Ujaragsuit 

 kaldet (se Kaartet), uden at ane, at der under de store Sten- 

 masser laa skjult en Bræ. Først i 1880, da jeg efterhånden 

 var bleven fortrolig med disse Forhold, saae jeg, at det var en 

 mægtig Bræ uden Snemark, «en død Bræ», idet den ikke mere 

 stod i Forbindelse med Sneen paa Fjeldene, hvorfra der imid- 

 lertid nu igjen kommer en lille tvedelt Bræ ned. To lignende 

 «døde Bræer» — de røbe sig paa Grus- og Stenskraaningerne 

 ved en mørk, fugtig Linie, der viser, hvor Isoverfladen er — 

 forekomme ved Ingnagnak og paa flere Steder i Fjordene paa 

 Diskos Vestside, ligesom ogsaa i Umanaksfjorden. Ved sine 

 Undersøgelser af Bræerne lige overfor Umanak siger Heiland, 

 at Asakak-Bræens nederste Ende nu (1875) er i den Grad be- 

 dækket med Sten, «at man paa enkelte Steder ikke veed, om 

 man staar paa Morænen eller paa Bræen» ^). Kaster man et 



') Giescckes Mineral. Rejse, S. 2.51. 



'■') "Om de Isl'yidliî Kjdrde". Archiv Г. Math, og Natiirv. 1, (Særtryk) pag. 3G. 



