94 



1) Bræernes Udseende: deres jævnt skraanende og hvælvede 

 Overflade, der i Særdeleshed i Midten og heniraod Enden er 

 stærkt kløftet. 



2) Maaden, hvorpaa Bræerne i Almindelighed bevæge 

 sig, og 



3) Bræ-Endens Højde og de idelige Nedstyrtninger fra dens 

 lodrette Band. 



Det Udseende, som Bræernes Overflade have, synes nemlig 

 af rent theoretiske Grunde at tale derimod. Saaledes siger 

 Tynd all: »The question whether the glaciers break off to form 

 icebergs through being lifted by the water underneath their 

 snouts, or through the gravity of their overhanging ends would 

 be worthy of decision. In the former case the surface of the 

 glacier would be in a state of longitudinal compression, and no 

 crevasses would be formed; in the latter case the surface 

 would be in a state of longitudinal strain, and crevasses might 

 be expected» ^). 



Ogsaa Bræernes Bevægelsesmaade taler imod den oven- 

 nævnte Theori; thi de bevæge sig jo ikke som et Brædt, 

 der skydes ud i Vandet, men som en tildels sejgflydende 

 Masse, saaledes at den øverste Del først helder sig frem, og 

 de nedre Dele dernæst synke og glide efter, hvilket ikke alene 

 sees tydeligt ved de mindre Bræer, men hvorpaa ogsaa de 

 idelige Nedstyrtninger af den øverste Rand ved de store Bræer 

 synes at tyde (se saaledes Photographierne paa Tav. III, Fig. 1 

 og 2, fra store Karajaks-Bræen. Hvad endelig Højden af de store 

 Bræers lodrette Rand over Vandet angaar, da vise mine oven- 

 staaende Maalinger^), at den næppe er forenelig med Theorien 



Instructions for the use of the scientific expedition to the arctic regions. 

 London, 1S75, pag. M. 



Hvortil endnu lian fojes , iit Lieutcnanl, Hammer i August ISSO paa 

 niin Opfordring maaitc dcii iodrclte Rand af .laliol)shavns Isi)rae , som 

 han fandt at være TjO-S Meter (189 Fod) over den ved Foden deraf lig- 

 gende Kalvis; men, hvor hojt denne ragede op over Vandfladen, var det 



