100 



den øverste Skorpe seer solid nok ud — , saa at den under en 

 Storm let brydes i Stykker, som ved Sammenpakning af Strøm 

 og Vind kun fylde ubetydeligt imod tidligere. Deraf kommer 

 Fortællingen om, at Isen synker, da Folk ellers ikke kunne 

 forklare sig, hvor den bliver af^). 



Naar Vandets Temperatur stiger over 0°, smelte Isfjeldene 

 under Vandfladen endnu langt hurtigere, end ovenfor er viist; 

 saaledes kunde et Stykke Bræ -Is, hvis Vægt var 16 ît, kun 

 ligge c. 1 Time i Havvand, der havde en Temperatur af -f- 4°.6 C, 

 førend det var opløst. Forsøgene vise endvidere, at Smelt- 

 ningen gaar hurtigere for sig under Vand end i selve Vand- 

 skorpen, om end Lufttemperaturen er over Vandets Temperatur, 

 hvilket staar i Forbindelse med den forholdsvis meget lang- 

 sommere Afsmeltning i Luften end i Vandet. At Kalvisens 

 Bortsmeltning maa gaa hurtigt for sig, er ogsaa nødvendigt, hvis 

 ikke alle Nord-Grønlands Fjorde skulde tilstoppes; thi de umaa- 

 delige Masser af Kalv-Is, der aarUgt udskydes, medbringe en 

 uhyre Kulde, (se saaledes den ovennævnte Boring i et Stykke 

 Kalv-Is i Vajgattet) , der vel momentant kan bringe Havvandet 

 til at fryse, saaledes som man saa ofte har Lejlighed til at 

 iagttage det, naar man om Natten eller om Dagen i Skygge 

 maa stage sig igjennem en Isfjord, men som dog hurtigt 

 bringes til at forsvinde, ved at Isen opløses, og ved at nyt 

 Vand af Strømmen føres til. 



^) Hvor ringe Grund der er til at antage, at Isen synker, saae jeg ved mine 

 Forsøg, idet et Stykke Saltvands -Js paa 20 S maatte belastes med en 

 almindelig Graasten af ikke mindre end 6 'Ss Vægt, for at bringes til 

 at synke. 



