122 



undersøgelse ^), med større Ret maa henføres til tellurisk end 

 til meteorisk Jern, er en Selvfølge. Endvidere belyser dette 

 Fund ogsaa det Rinkske Jern fra Fiskernæs ^) og maaske 

 Gieseckes fra Arveprindsens Eiland^), da dette ligesom det første 

 til en vis Grad er bøjeligt og holder sig godt i Luften. At 

 Jernet fra Fiskernæs er fundet saa langt udenfor Trapterrænet, 

 forklares let paa samme Maade som, at Stykker af Klokkemalm 

 findes langs Kysten hele Nord-Grøniand igjennem , nemlig der- 

 ved, at Eskimoerne paa deres ideUge Rejser have ført det med 

 sig, og det kan maaske, ligesom Jernet fra Ekaluit, enten 

 direkte eller indirekte hidrøre fra en Grav. 



Endelig har Jernfundet fra Ekaluit ogsaa Betydning derved, 

 at det henviser til de gamle eskimoiske Grave som Opbevarings- 

 steder for tellurisk Jern. Dog kan dette ikke være hyppigt der, 

 da det ellers næppe stadigt vilde have undgaaet de mange, der 

 have søgt efter Oldsager i Gravene, hvor let det end oversees; 

 thi skjøndt jeg har en saa stor Øvelse i at søge efter metaUisk 

 Jern, har jeg dog kun fundet det i denne ene Grav, uagtet 

 jeg har undersøgt flere hundrede. 



For enhver, der er fortrolig med den Maade, hvorpaa 

 Eskimoerne danne Stednavne, ligger der i det Ross'ske Navn 

 Sowallik (Savilik) et Fingerpeg med Hensyn til at søge Steder, 

 hvor metallisk Jern findes. Saaledes har Kleinschmidt i sin 

 grønlandske Ordbog allerede henpeget til Navne, som tyde der- 

 paa, og efter Fundet ved Ekaluit, tvivler jeg heller ikke om, 



M Chr. VIII lod i Fyrrevne udruste 2 Expeditioner for at opsoge disse 

 Jernmasser, en paa Hundeslæde og en i Baad; men der vandtes intet 

 Resultat derved, idet den første kun kom nogle faa Mil fra Upernivik, 

 og den sidste kom ikke engang afsted. 



^) Rink fik dette Jern mellem andre Mineraller af en Gronlænder. Det 

 ligner i huj Grad Jernet fra Ekaluit og er det samme Stykke, som 

 Forchhammer omtaler at have l'aaet fra Motzfeldl. (Liitken: Almeonf. 

 Naturskildriiiger, I, pag. 220, Anm.). 



^) um delte Jern veed man kun, hvad der staar i Gieseckes egenha'udigt 

 skrevne Katalog: "Ein zerfressenes Stück (gediegen Eisen?) gefunden 

 in einem Torflager auf Arveprindsens Eiland". 



