12( 



allsaa har været rigtig, som jeg i min tidligere Afhandling 

 udtalte, at, naar det lykkedes at finde storre Partier af tellurisk 

 Jern, vilde man ogsaa unde disse Figurer deri. I samme 

 Afhandling henledede jeg Opmærksomheden paa Grapliilens 

 Forekomst sammen med Jernet, og denne Gang fandt jeg her 

 i Basalten storre Partier af dette Mineral ligesom ogsaa af den 

 graphitholdige Feldspath (Torn eb oh m s "Anorthitfels»), som 

 findes ved Blaatjeld. Ogsaa i liasalten fra Ekaluit var der 

 Graphit sammen med del gedigne Jern. 



Det næste Sted, hvor jeg traf en jernførende Basalt fast- 

 staaende, er en Odde paa Nordsiden af Mundingen af 

 Mellemfjorden paa Diskos Vestside. Allerede ved Napa- 

 suligsuak, Nord for Nordfjorden, havde jeg truffet Rullesten 

 af denne Basalt, men hverken der eller i hele denne Fjord 

 fandt jeg den faststaaende. Odden ved Mellemfjorden kaldte vi 

 «Jernpynten», da den, der omtrent er V4 Mil bred, viste sig 

 næsten helt at bestaa af denne Bjergart. Dog gjælder dette kun 

 den yderste Del; thi nogle hundrede Fod indenfor finder man 

 en almindelig storkornet Basalt (Doleritporphyr), og først i en 

 Afstand af c. 4000 Fod træffer man paa Fjeldskraaningen i en 

 Højde af c. 540 Fod paa det øverste af dette Lag igjen. Den 

 underste Grændse kunde jeg paa Grund af nedskredne Masser 

 og Bevoxning ikke bestemme. Denne Beskrivelse gjælder dog 

 kun for Sydsiden af Odden , paa Nordsiden findes den stor- 

 kornede Basalt lige ud til det yderste, men strax der indenfor 

 findes den jernførende Basalt faststaaende i en c. 60 Fod høj 

 Skrænt, ligesom den ogsaa danner et Par Skjær, der ligge lidt 

 Nord for Odden. Sete fra Sydsiden af Mellemfjorden falde 

 Lagene i Fjeldene her c. 8° mod Vest, hvilket passer ogsaa 

 omtrent med , at den jernførende Basalt efter Afbrydelsen først 

 træffes i en H«jde af henimod 550 Fod, og at ЛЧпк1еп derfra 

 til Odden maaltes at være 8°. Hvor stor Mægtigheden af Laget 

 er, kan jeg ikke sige, dog vil jeg anslaa den til omtrent 100 

 Fod. Gaar man højere op paa Fjeldskraaningen, der tildels er 



