144 



Da Kiselsyren prøvedes for sin Renhed, indeholdt den en ringe 

 Mængde af andre Stoffer, hvoriblandt lidt Titansyre. Tager 

 man i Betragtning, at en Del Lerjord er gaact i Opløsningen, 

 viser det sig, at Bjergarten er bleven betydeligt angreben, og 

 der kan derfor ikke af den høje Kiselsyreprocent drages nogen 

 Slutning mod den Antagelse, at man her har havt at gjøre med 

 en Basalt. 



B. Mellemfjorden, 

 a. Fra den inderste Del af Fjorden. 



Fra dette ny Findested har jeg undersøgt saavel Jern som 

 Basalt. 



Jernet. Dette er herfra saavel som fra de følgende Finde- 

 steder kun Smedejern, ligesom der i det hele er betydelige 

 Overensstemmelser mellem alle de Jernfund udenfor Blaafjeld, 

 som Steen strup har gjort. Det optræder som runde og lang- 

 agtige Korn , i Almindelighed indtil en Ærts Størrelse eller 

 noget større. I sidste Tilfælde er det tidt flere Jernkorn, der 

 ere ligesom sammensvejsede til et større, hvilket man let op- 

 dager, naar man* vil hamre Jernet ud. Slaar man Basalten 

 itu , da holdes de enkelte Stykker ofte sammen af det sejge, 

 bøjehge Jern. Jernet er sølvhvidt, meget blødt og særdeles 

 strækbart, saa at det lader sig hamre ud til meget tynde Blade 

 — saa tynde, som det skal være — , der overmaade let bevare 

 Aftryk af Hammeren og Ambolten. Ved Udhamringen falde 

 gjerne smaa Stykker Basalt ud, der have været indesluttede 

 mellem Jernkornene , hvortil man maa tage Hensyn ved Vægt- 

 fyldebestemmelsen. Vil man nemlig bestemme Vægtfylden i en 

 af selve de smaa, runde Jernklumper, daa faar man som oftest 

 en for lav Vægtlylde, selv om man i Forvejen filer Overfladen 

 nok saa ren. Ved et Par Forsøg, som S teen strup og jeg 

 anstillede sammen, fik vi saaledes for en Jernklump paa 1.0045 

 Gram Vægtfylden 5.84, for en anden paa 0.8885 Gram 7.80, men 

 det viste sig ogsaa, at den første ved Udhamringen afgav en 



