182 



paa Kangek-Halvøen, er Gnejsen igjen fremtrædende, men naaer 

 næppe nogetsteds op over 3000 Fod. Medens Gnejsen i det 

 hele taget, saavidt jeg har ha\'t LejUghed til at ' undersøge den, 

 er meget ensformig indenfor det heromhandlede Omraade, saa 

 er der dog underordnede Lag, som uden Tvivl ved nøjere 

 undersøgelse ville blive af Betydning for Forstaaelsen af denne 

 Dannelse, nemhg Hornblende- og Dolomitlagene. Mægtige Horn- 

 blendelag sees saaledes i Umanaks-Klippen^), i de lave Gnejs- 

 klipper 0. for Kook , endvidere i Østenden af Storøen og paa 

 Alangorsuak-Halvøen, og de staa maaske i Forbindelse med de 

 mægtige Vægstens- og Glimmerskiferlag paa Vestsiden af Lille 

 Karajaks-Isfjord. Et mægtigt Lag af lignende Beskaffenhed sees 

 endvidere i de stejle Fjeldvægge i Østenden af Agpat-Øen 

 (Fig. 7) ligesom ogsaa i Ivnarsuak paa Nordsiden af Itivdliarsuk- 



Fig. 7. Sydsiden af Agpat-Øen. Maalestok tööööo- 



Fjorden. Betydelige Dolomitlag ere paaviste ved Sarfarfik-Bræen ^) 

 og paa begge Sider af Uvkusigsat- Halvøen ligesom ogsaa paa 

 Nordsiden af Agpat-Øen ved Kakortuatsiak (deraf Navnet), men 

 ere ikke nærmere undersøgte. 



1 Karrats-Fjorden, paa Øerne Karrat og Kekertarsuak, lige- 

 som ogsaa i Bredderne af Fjorden Kangerdluk og den yderste 

 Del af Uvkusigsat -Fjorden, er en Ler- og Lerglimmerskifer 

 fremherskende, der imidlertid, saaledes som i Uvkusigsat- 

 Fjorden, gaar fuldstændig over i Gnejs ^), idet der i Skiferlageue 



^) Sammenlign Photograpliiet, Tav. VII, Fig. A med Rinks Tegning i Grön- 

 land II. Naturhist. Tillæg S. 140. 



-) Giesecke, "Mineral. Rejse», S. 2.51, og Rink, «Udsigt over Nord-Groii- 

 lands Geognosie'i S. 41. 



^) Altsaa en yngre Gnejs. Paa Grund al' el meget ul'uldkomnient Kjend- 

 skab til denne og især til dens Grændse er den ikke aflagt paa Kaartet 

 med særskilt Farve. 



