188 



lodret paa Kysten og altsaa lodret paa den nærmeste Trapvæg. 

 Hertil maa dog bemærkes, at man naturligvis lettere bliver op- 

 mærksom paa de Gange, der ere lodrette paa Kysten, end paa 

 dem , der ere mere eller mindre parallele med samme , hvilket 

 ogsaa fremgaar deraf, at, naar man gaar op ad et Elvleje, der 

 er lodret paa Kysten , saa træffer man næsten altid paa Gange 

 lodrette paa Elvlejet, men som man ikke saae noget til nede ved 

 Kysten. Hvor man derfor har de kulførende Dannelser blottede 

 over større Strækninger, hvorved man kan se de denuderede 

 Gange i Fugleperspektiv, som f. Ex. paa Diskos Sydøst-Hjørne, 

 der finder man ogsaa, at de stryge i alle Retninger. Hvad der 

 endvidere bidrager til at vanskeliggjøre Bestemmelsen, er, at 

 Gangene , navnlig de mindre mægtige , kun paa kortere Stræk- 

 ninger beholde samme Retning, idet de meget ofte slaa en Bue 

 eller pludselig bøje af og gaa i en anden Retning. Jo mæg- 

 tigere en Gang er, desto længere og urokkehgere beholder den 

 naturligvis sin engang antagne Retning. Fra de lodrette Gange 

 er der alle mulige Overgange til de horizontale , der ofte paa 

 lange Strækninger have skudt sig ind mellem Sand- og Skifer- 

 lagene og derfor tage sig ud, som Lag. Et virkeligt Basalt- 

 lag, det vil sige et Lag, der er yngre end underlaget og 

 ældre end det overhggende, har jeg aldrig seet i de kulførende 

 Dannelser. Mægtigheden af Gangene kan undertiden være meget 

 betydelig, indtil flere hundrede Fod, saaledes f. Ex. den Gang, 

 der danner Fjeldet Kitingusait, NV. for Sarkak i Vajgat, eller 

 den, der danner Atanikerdluk-Halvøen. Fra saa mægtige Gange 

 er der alle mulige Overgange til de kun faa Linier tykke Spalte- 

 udfyldninger, hvoraf man kan medtage Prøver i Haandstykker 

 tilligemed den omgivende Bjergart. Ifølge de anstillede higt- 

 tagelser have de hyppigst forekommende Gange en Mægtighed 

 af 2 til 20 Fod. Hvor Siderne af Gangene ere blottede, seer 

 man, at Basalten har, saa at sige, niaattet hakke sig igjennem, 

 idet Siderne ikke ere plane, men brudte. Dette er en Følge 

 af, at Sandlagene cre løse og uelastiske og derfor ikke ere 



