190 



ledes den 10 — 16 Fod brede Basaltgang med den store Magnet- 

 kismasse ved Igdlokungoak i VajgatM, hvor den løse Sandsten 

 er spaltet i smukke , indtil over en Fod lange , kvartsitlignende 

 Søjler, lodrette paa Gangen. Den Forandring, der imidlertid er 

 den almindeligste, er, at Skiferen og Sandstenen er hærdnet i 

 en kortere eller længere Afstand ved Indfiltrering, navnlig af 

 kiselsare Opløsninger, der maa antages at hidrøre fra den de- 

 komponerede Basalt. Disse hærdnede Partier staa ofte frem i 

 Stranden, enten endnu beklædende Gangene eller, naar disse 

 ere bortvaskede, da alene, og tage sig i Afstand ud som virke- 

 lige Gange. En charakteristisk Indvirkning har en Basaltgang i 

 Stranden ved Udstedet Niakornat udøvet paa den gjennembrudte 

 Palagonitbreccie, idet denne sortebrune Stenart paa begge Sider 

 af Gangen er forandret til en lysegraa, porøs iMasse. 



\ en senere Afhandling haaber jeg nærmere at komme ind 

 paa den mikroskopiske Undersøgelse af Basalten, saavel i Gan- 

 gene som i Lagene, og skal her kun i Almindelighed bemærke, 

 at den nordgrønlandske Basalt er en typisk Feldspath-Basalt, der 

 ofte er stærk olivinholdig ; ja. Mængden af Olivin kan undertiden 

 være saa stor, at Bjergarten næsten ene bestaar deraf, saaledes 

 som f. Ex. i Gange ved Kaersut og Slibestensfjeldet i Uma- 

 naks -Fjorden. Meget olivinholdige Basaltlag findes paa Ube- 

 kjendt Eiland, Kysterne ved Nordenden af Vajgat og paa Hare- 

 øen. En ejendommelig Basalt er den Graphit- og Nikkeljern- 

 førende Bjergart, der findes paa Diskos Vest- og Nordside 

 ligesom ogsaa paa Sydsiden af Nugsuaks-Halvøen, og hvis for- 

 skjellige Varieteter snart minde om en typisk Basalt eller Do- 

 lerit, snart om en forandret Lerskifer. I Forbindelse med denne 

 «Graphit-Basalt» kan nævnes de porphyrilisk udskilte Partier af 

 graphitholdig Feldspath i den almindelige Basalt-), hvorved denne 

 undertiden faar Udseende af og maaske ogsaa paa sine Steder 



M Vidensk. Meddel, fra d. nalnvli. Foren, i Kjoldi. 1,S7i, S. SS, og 1875. S. .30'/. 

 -) Se foran, S. 129-131 oi,' 1(J0. 



