212 



de sidstes Virkninger beskrevne, snart som «Chaussee-Ruller», 

 snart som «Ishøvle», saa kunne begge Lignelser vistnok til en 

 vis Grad forsvares, kun maa man ikke sige , at Bræerne virke 

 alene paa den ene eller den anden Maade, og deraf slutte, at, 

 virke de paa den ene Maade , kunne de ikke virke paa den 

 anden, og omvendt; thi det er urigtigt, da Virkningen afhænger 

 af Forholdene ^), 



At Isen tidhgere har dækket hele Grønlands Yderland, 

 findes der næsten overalt Beviser paa^), nemUg dels isskurede, 

 moutonnerede KKpper, dels hele Moræner eller spredt liggende, 

 ofte isskurede Sten, der ved at være af en anden Bjergart end 

 den, hvorpaa de nu ligge, vise, at de ere flyttede. Saaledes er 

 i Trap terrænet løse Gnejsblokke betydningsfulde Vidner om en 

 tidhgere større Udbredelse af Isen. 



Paa Kaartet har jeg ved Pile angivet de mest charakteristiske 

 Steder, hvor jeg har truffet isskurede Klipper, ligesom jegogsaa 

 ved Pilenes Retning har antydet, hvorhen jeg formoder, at Isen 

 har bevæget sig. At bestemme dette sidste af selve de isskurede 

 Khpper i Forbindelse med de løse Masser, som findes derved, 

 er vel ikke altid muligt med, Sikkerhed; men i de fleste Tilfælde 

 ville dog Terrænforholdene afgjøre Spørgsmaalet, da næsten alle 

 Retninger gaa parallelt med Fjordene og Dalene, og der kan vel 

 næppe være Tale om, at Isen er kommet ude fra og har be- 



^) At Isen under sin Bevægelse ikke altid og paa alle Punkter udøver et 

 stort Tryk, faar man f. Ex. en Antydning af ved at betragte i' Skure- 

 stenene» i vort Ruliestensler. Disse Sten sammenlignes jo, hvad Isens 

 udgravende Virkning angaar, med Gravstikken, og at denne Lignelse kan 

 være rigtig i mange Tilfælde, tvivler jeg ikke om; men den overens- 

 stemmende Form og Udseende, disse Sten have, enten de hestaa af 

 Kvartsit eller det bløde Skrivekridt, tyder dog paa, at deres Form nok 

 saa meget maa tilskrives en hestemt Maade, hvorpaa Isen behandler Ma- 

 terialet, end egentlig dens væklige Tryk mod Underlaget, ligesom ogsaa 

 paa, at Isen arbejder ens, enten den arbejder i Gnejs eller i Skrivekridt. 



^) For Syd-Gronlands Vedkommende er der anført Iagttagelser herover i 

 "Meddeleiser om Grönlands I. S. 102— 113; II. 33—34 og 189-191, saa- 

 velsom onsaa i VI. 17S. Fr. .1. 



