219 



nelser, cUi'kkede af Trap. Hvad de mellemliggende, trug- 

 formede Fordybninger, Vajgattet, Marrukelvens Dal og IJ manaks- 

 Fjorden angaar, da henpeger deres Form utvivlsomt paa, at de 

 ere frembragte ved Erosion, og, da Isen overalt bar efterladt 

 sine Mærker paa Fjeldene lige fra Vandfladen indtil en Højde 

 af 3800 Fod, ligger det nær at tilskrive den dette Arbejde, 

 naturligvis i Forbindelse med det rindende Vand. Vel er det 

 muligt, at Dislokationer, maaske frembragte ved de kulførende 

 Dannelsers Hævning og de derpaa følgende eller samtidige Trap- 

 ndbrud, kunne have angivet Retningen af de nuværende Fjorde; 

 men den egentlige Tildannelse, Bortskafteisen af det uhyre Ma- 

 teriale, maa tilskrives Bræerne. At antage f. Ex., at en Kile, lig 

 Vajgattets Brede , skulde være sunken eller bleven tilbage , da 

 Kysterne hævede sig, er der ikke Spor af Antydning til. Stiller 

 Forholdet sig maaske ikke saa klart for de store Fjordes 

 Vedkommende, saa er der mindre Dale, hvor utvivlsomt Bræerne 

 have skaaret sig over 2000 Fod ned gjennem de kulførende 

 Dannelser, foruden hvad de maaske have bortført af den over- 

 liggende Trap. Saaledes har f. Ex. den Bræ, der i sin Tid gik 

 ned gjennem Kugsuak-Dalen ved Sarkak i Vajgat, og som pas- 

 serede omkring og over det 950 Fod høje Kitingusait midt i 

 Dalen, bortskaaret i det mindste 2000 Fod Sandsten og Skifer; 

 thi ingen, der seer den deraf bestaaende Væg paa Vestsiden af 

 Dalen og de Rester deraf, der findes ligesom klistrede paa 

 Gnejsvæggen paa Dalens Ostside, kan tvivle om, at disse Dan- 

 nelser engang udfyldte Dalen helt hen til Sarkak, hvor der i 

 Læ af høje Gnejstjelde endnu findes over 2000 Fod høje Sand- 

 bakker. Lignende Forhold findes paa Lperniviks-Næs i Uma- 

 naks-Fjorden , hvor Bræen Nord for Huset har skaaret sig et 

 Leje ned i)aa Grændsen mellem den henimod 5000 Fod høje, 

 næsten lodrette Gnejsvæg og de endnu henimod 3000 Fod høje 

 Sand- og Skiferlag. 



I Gnejs- og Skiferlerrænel derimod , hvor Lagene have 

 store og forskjellige Faldretuinger, ere Forholdene ikke saa 



