999 



skraaningerne Morænemasser, der vidne om, at mange af de 

 mindre Bræer, der bleve tilbage efter Isbedækningen, ere for- 

 svundne eller staa i Begreb med at forsvinde. Uagtet Bræerne 

 derfor i Almindelighed synes at trække sig tilbage, saa er der 

 dog flere Steder, hvor de skyde frem paany. Da nu Iagttagelser 

 over denne Frem- og Tilbageskriden er af Interesse for Me- 

 teorologien, foruden at de ogsaa have geologisk Betydning, vilde 

 det være af Vigtighed med visse Mellemrum , helst naturligvis 

 en Gang aarlig, at faae Endepunkterne af saa mange Bræer som 

 muligt bestemte ^), for i Aarenes Løb at kunne overse disse 

 Forandringer; thi Fortællingerne derom maa man i det hele 

 taget være forsigtig med, da de ikke alle ere til at stole paa. 

 Saaledes er Beretningen om, at Bræen paa Lyngmarksfjeldet 

 ved Godhavn i Aarene fra 1849 til 1871 er skreden frem'^), 

 uden Tvivl rigtig, hvilket ogsaa er Tilfældet med Beretningen^) 

 om , at et Par af Bræerne ved Sarkak i Vajgat have gjort det 

 samme. Derimod er Gieseckes Fortælling (Mineral. Rejse, 

 S. 229) om, at Vejen fra Sarkak til Umanak flere Aar før hans 

 Tid var bleven spærret af Isen , næppe rigtig , ligesom hans 

 Formodning om, at den daværende Vej over Majorkarsuatsiak- 

 Fjeldet ogsaa snart vilde blive spærret deraf, hidtil har viist sig 

 ugrundet, da den endnu efter 70 Aars Forløb uden Tvivl er 

 ligesaa passabel som dengang. Hvad den spærrede Vej an- 



') At, foretage en saadan Bestemmelse med Nøjagtighed vil dog i de fleste 

 Tilfælde ikke være ganske let. Den hidtil anvendte Maade, nemlig at 

 bestemme Afstanden til Vandlinien, er naturligvis ikke nøjagtig, særligt 

 paa Steder, hvor Kysten er flad, og hvor der tillige synes at være Be- 

 viser for en betydelig Sænkning. At bygge Varder eller nedramme Pæle 

 i en bestemt Afstand fra Enden af Bræen, er heller næppe til at stole 

 paa, da Elven om Foraaret let kan forstyrre dem. Slkkrest, om end 

 noget vidtløftigt, vilde det være at foretage Bestemmelsen i Henhold til 

 visse Mærker, kunstige cllor naturlige, i de nærliggende Klipper eller 

 maaske ogsaa i lose Blokke, der da niaatte være af et særligt solidt 

 Udseende. 



'■') Sammenlign Rink: "Gronland», II, S. 7У, og Specialkaartel over (îod- 

 liavus Omegn med Nordens kiölds oRedogörelse» S. 1014. 



») Wh ymper i Phil. Transact, of the Roy. Soc. Vol. 1Ô9, Part II, S. ÜG. 



