225 



og synes, ligesom denne, at have holdt sig uforandret siden 

 Uinks Tid. 



Lille liiiiartorlik- Bræen. Afstanden skjønnedes af Rink i 

 1850 at være 1200 à 1600 Fod (c. 380— 500 M.) fra Vandfladen ; 

 Heiland angiver den i 1875 til 322 Meter, og jeg fandt den i 

 1879 at være 730 Fod (230 M.). Heraf fremgaar altsaa, at denne 

 Bræ er skreden 92 Meter frem i de 4 Aar mellem 1875 og 

 1879M. 



Sorkak-Bræen , der, som Rink og Heiland meddele, flere 

 Gange har skiftet Udseende i de sidste Aartier, har ogsaa i den 

 korte Tid, jeg har kjendt den, undergaaet Forandring. Saaledes 

 gik den i April 1879 helt ud til Iskanten og kalvede flere Gange, 

 medens jeg opholdt mig der; i August samme Aar, da jeg 

 næste Gang saae den, var den derimod tildels sammenfalden i 

 Enden, og denne dækket af Moræne. En lignende stæ.rk For- 

 anderlighed i Udseende og Fremskriden er meddelt mig at være 

 Tilfældet med den østligste af de 3 Bræer, der paa Kaartet ere 

 viste Øst for Sorkak-Bræen. 



Af andre Bræer skulle endnu nævnes de paa Uperniviks-0. 

 Rink fremhæver med Rette denne som et af de stejleste 

 og vildeste Landskaber i Nord-Grønland, og paa den findes ogsaa 

 den største Højde, som endnu er maalt der. Paa Nordøstsiden 

 talte jeg ikke mindre end 10, rigtignok for største Delen 

 meget smaa Bræer efter grønlandske Forhold, og paa Vest- og 

 Sydsiden findes, saaledes som Rink angiver paa sit Kaart, 5 

 større og en mindre Bræ. Paa Østsiden er der _ uden Tvivl 

 ogsaa en Del; men den Nat, jeg paa Hundeslæde passerede 

 der forbi, saae jeg ingen Bræer, dels paa Grund af Taage, dels 

 fordi \i lioidt os inde under den stejle Fjeldvæg, da der for 



') Dette giver en Bevægelse af 0.2 Fod (О.ОбЗ M.) i Døgnet, hvilket jo ikke 

 er mere end det halve af den Bevægelse, jeg fandt for den Tid, jeg 

 ob.serverede den, da den gik langsomst, hvoraf man maasl<e tor slutte, 

 at der er bortsmeltet 4—500 Fod (100—1.50 M.J af Knden af Bræen i 

 disse 4 Лаг. 



15 



