234 



jeg har seet i Grønland, der minder om vort Rullestensler^), 

 og for det andet vise de deri værende Forsteninger, at disse 

 kunne forekomme i saa uslentede Masser som Rullestensler, 

 og at altsaa saadanne Masser kunne aflejres i, om ikke af 

 Vandet. 



Angaaende Oprindelsen til dette Ler, da henledes Tanken 

 uvilkaarligen paa de uhyre Morænemasser, der rimeligvis maa 

 aflejres ved Enden af de store Isstrømme, der jo kun i mer 

 eller mindre Grad hvile paa Fjordbunden, og en saadan Oprin- 

 delse er det vel ogsaa, at Tore 11 og John strupf) have 

 ment, at vort Rullestensier har, naar de kalde det en Bund- 

 moræne. Hertil kan vel indvendes, at vort Rullestensler er uden 

 Forsteninger (mon altid?), men dertil skal dog bemærkes, at den 

 Maade, hvorpaa disse findes i Leret ved Pagtorfik, kan tyde 

 paa, at de ikke normalt høre hjemme der. Nu afdøde Dr. 

 Mørch erklærede i det mindste, at han aldrig havde seet eller 

 hørt om saadanne Afstøbninger af Tarmkanalen hos Bløddyrene, 

 og at det ikke var utænkeligt, at det stod i Forbindelse med, 

 at Dyrene vare kvalte i det lerede Vand. 



I den efterfølgende Fortegnelse ere anførte de i Museet op 

 bevarede Forsteninger fra Lerlag i Nord -Grønland, fundne 

 dels af mig, dels af andre, især af nu afdøde Dr. Pfaff. 

 Bestemmelserne skyldes Dr. Mørch og Adjunkt Trau stedt. 



^) Det kunde synes mærkeligt, at jeg i en Dannelse, som Nordenskiöld 

 (i'Redogörelse», S. 1018 og 1036) sammenligner med en vordende Basalt- 

 tuf, kan se noget, der minder om vort Rullestensler; men Grunden er 

 formentlig den, at N. kun lagde Vægt paa de Partier af det, hvor For- 

 steningerne ere velbevarede, nemlig der, hvor Basaltsand er fremher- 

 skende. 



2) Torell: Öfversigt af K. Vetensk. Akad. Förhl., 1872, Nr. 10. S. 37. John - 

 strup: De geogn. Forhold i Jylland, S. 22 (Tidsskrift for Landokonomi 

 1875). 



