Tavle IV. 



Fig. 1 viser det Indre af Torsukataks-Isfjord i Vajgattet om For- 

 aaret og giver eu svag Forestilling om (destoværre næppe 

 for Andre eud dem, der selv have seet noget lignende) 

 den uhyre Sammenstavning, som paa denne Aarstid finder 

 Sted der, hvor de store Isstrømme udmunde i de af 

 Havisen lukkede Fjorde. Kalvisstykker af alle Størrelser, 

 lige til Isfjelde paa 5 — 800 Millioner Kubikfod, sammenstuves 

 ved det uhyre Tryk, som Bræen udøver, idet den selv i den 

 strengeste Vintertid bevæger sig med en Hastighed af 40 til 

 50 Fod i Døgnet. Som bemærket ved Store Kar aj ak- 

 bræ en (Tavle III, Fig. 1 og 2), er der paa denne Tid 

 af Aaret ingen skarp Grændse mellem Bræen (Indlands- 

 isen) og Kalvisen. De smaa, mørke, øformede Fjelde 

 (Nunatakker) , der sees i Billedets Baggrund, angive om- 

 trent denne Grændse. Billedet er taget fra Nuk (se Kaartet), 

 og man seer mod Sydøst, saa at altsaa Afstanden til de 

 smaa Nunatakker omtrent er 2V2 Mil. 



Fig. 2 viser Sermiarsut-Bræen ved Umanak. Billedet er taget et 

 Stykke oppe paa Bræen, og der sees ind i Laudet mod 

 Bevægelsesretningen. 



Fig. 3 viser et Parti af Enden af Tuapagsuit-Bræen ved Kook, 

 lige over for Umanak. Tilhøjre sees „Porten" , hvorfra 

 Elven løber ud, og paa venstre Side deraf et indlejret 

 Lag af Morænemasse, Grus og større, afrundede Sten; 

 desuden sees Lagdelingen ogsaa her, som sædvanlig, mar- 

 keret ved fine Sand- og Lerla«?. 



