o vypěstěuí pohlavních tvarů v rodě Microstomum O. Schiu. 9 



'obr. 2., kde jedinec (2-5 mm), vytvořivší již žlutavící vajíčko 

 na zadní tretiuč těla (ve vzdálenosti až 0-8 od špičky tělní), 

 rozdělil se ve vzdálenosti 0-2 nad vaječníkem, tak že nově 

 vzniklý jícen byl jen nepatrně vzdálen od posledního ústrojí 

 a výše nad přehrádkou objevil se nový základ s vystupující 

 buňkou s-třední (v průměru 0-11). Za čtyři dny již rozvoj 

 posledního základu pokročil tak dalece, že byl žlutavý a vej- 

 covod vytvořen, kdežto vajíčko ve spodním zooidu se za- 

 okrouhlilo a bylo připraveno k položení, což se stalo až po 

 odloučení obou zooidů. 



V třetím případě dokonce (obr. 3.) vytvořily sie v před- 

 ním zooidu tři nové příčky, tiak že řetězec dosáhl délky 3-5 mm, 

 kdežto zadní zooid s vysoko pošinutým vajíčketm v rozměrech 

 0-33/0-22 mm (ve výši 0-55 mm od špičky) miěřil polovinu 

 1-7 mm. Když se 'zadní zooid po krátké době oddělil, mohly 

 nově připravené zooidy dále růsti a množiti se obvykl<'m 

 způsobem. 



Vylíčené případy nelze vykládati nějak za abnormální 

 odivem pokojové teploty, poněvadž i v dobách dřívějších za- 

 stiženy byly u jedinců z přírodních poměrů přinesených. 



Tak prvý případ objevil se každým rokem na různých 

 nalezištích; případ druhý zjištěn na př. 24. listopadu 1904 

 v Táboře, po druhé pak 9. listopadii 1906 ze zátoky Jordán- 

 ské tamtéž. 



Případ třetí, docela totožný, objevil se u jedince přine- 

 seného 19. října 1914 z tůní polabských u Čelákovic, jehož 

 životní oběh sledován byl až k oddělení zooidu zadního, jenž 

 pak položil vajíčka, kdežto přední zooidy žily pohromadě 

 jako řetězec 4zooidový, když se prodloužila špička tělní v roz- 

 měrech obyčejných. 



Nestejným vytvořováním příček v různých řetězcích 

 stávala se poloha dozrávajících vajíček velice měnlivou a 

 také jich vzdálenost od jícnu neb špičky tělní, kteráž neustále 

 se prodlužovala. Tak zjištěno, že u jedince 2-2 mm dlouhého 

 vajíčko již žlutavé bylo vzdáleno od špičky 0-7 mm; vejcovod 

 měřil po délce 0-2, vajíčko samo 0'55/0-4 v délce-<šířce se běla- 

 vým ložiskem buněčným na hořením jeho pólu. Z tohoto bě- 

 hem týdne vytvořilo se menší vajíčko, jež rychle žlutavělo, 

 načež oboje vajíčka ku konci druhého týdne byla současmě 



