16 III. Dr. Emil Sekera: 



vitými a dosáhly v jednom případě (obr, 15.) až 0-6 min po 

 délce. 



Poklid se týče dvojitých varlat, vyskytovaly se v pří- 

 padech mnou pozorovaných během let daleko hojněji, a protož 

 pokládám je za pravidelnější zjev než ojedinělé váčky, jež 

 teprve při těchto pokusech se mně vyskytly. Jsou umístěny 

 po obou stranách střevní části a přechá^iejí mnohdy s břišní 

 na liřbetní stranu při různých pohybech. V nádobkách mých 

 přibývalo poznenáhlu těchto samčích, jedinců, kteříž se ještě 

 hojné rozdělovali, tak že bylo třeba hojné potravy, jíž mně 

 poskytovaly jednak žížalice, jednak rozřeizané berušky. Ře- 

 tězce opět 4- až Szooidové nebyly žádnou vzácností a dochá- 

 zelo k rychlému jich oddělování za těchto příznivých poměrů-. 

 Zároveň počaly se opět objevovati kusy bezpohlavní a živeny 

 j&ouce stále zakládaly vajec niky nejen v jednoduchých 

 zooidech, ale i v řetězcích. Podobné kusy zjištěny byly nejprve 

 ]2. dubna 1916 a vajíčka v obou zooidech dozrála iza 14 dní, 

 načež byla konservována pro důkaz, zdali byla oplozena, když 

 byly exempláry samicí v jedné nádobce se samčími. 



Mezi větším počtem (kolem 15) jedinců uvedených vy- 

 skytly se teprve 22. dubna jedinci samčí opatření pyjemi, již 

 počali zakládati výše nad sběrnami chámovými vaječníky 

 v průměru 30 — 70 a. Povstaly tak kusy s obojetnými 

 ústroji pohlavními, jež se daly sledovati po celý měsíc 

 květen až do polovice června v týchž nádobkách. 



Postup a rozvoj obojetných kusů naznačen jest na př. 

 na obr. 13., kde jsou izaloženy již dva zooidy s nestejně roz- 

 vitými ústroji a přece je z nich vidno, že samčí ústrojí bylo 

 již hotovo, když se zakládaly samicí follikuly; neboť tento 

 poznenáhlý vznik a postup byl pozorován u všech jedinců 

 a nebylo tu případů opačných, jak byl již vylíčen u jedince 

 zdánlivě protogynického (obr. 7.). Lze tudíž vyvoditi závěr, 

 že i v případech obojetného vytvořování ústrojů pohlavních 

 převládá p r o t a n d r i e jako pravidlo. 



Častěji se objevovaly též řetězce smíšené, kde posled- 

 ní zooid byl ještě obojetný, hořejší pak jen samicí v jednom 

 i ve více zooidech, jak naznačeno na obr. 11. 



Otázka, co z podobných řetězců se yj^^ine, byla rozřešena 

 isolováním jedinců, přikrmováním jich zvláště, a tak došlo 



