o vypěstění pohlavuíeh tvarů v rodě Microstomum O. Sclim. 27 



tůní, jakož i W. A'. Kepnera a W. H. Taliaferova (12. a) 

 ze sev. Amerik}', týkající se druhu Micr. caudatum, z r. 1911. 

 (>^No males háve been recognized by either of iis« str. 42.) 



Jaké změny při tom dějí se v jádrech buněk vaječných, 

 ponechávám si pro další práci a tu doufám, že se dá vyšetřiti 

 poměr vajíček i po stránce jaksi parthenogen etické. Právě 

 tímto způsobem přikrmování mohlo býti zjištěno, že se až 

 na výminečný případ zdánlivě protogynický neděly žádné 

 jiné změny u určitých samicích jedinců. Jestli došlo pak na 

 rozloučení řetězců v jednotlivé zooidy, nebylo projevem ukon- 

 čeného období nepohlavního, nýbrž jen ryze individuálného. 

 ježto by pohyby jedinců s těžkými vajíčky byly velmi obtížné 

 a hůře by se mohly řetězce skrýti a uchrániti. Není divu 

 potom, když tyto obtíže pominuly a vajíčka byla šťastně po- 

 ložena, že se dotyční jedinci silnější, předrželi-li vše, ihned 

 vzkřísili, oživili a zase znovu ústroje pohlavní mohli zaklá- 

 dati, aneb že se nepohlavTiě dělili, jak četné doklady byly 

 uvedeny. 



Zdá se pak, že jen nedostatek pot r a v y, když i 

 korýši drobní, jako čočkovei, perloočky neb skořepatky a jiní 

 drobní červi, vyhynuli, jest také zakončeníui života iedinců 

 před nastoupením silných mrazů. Mezitím ovšem položená 

 vajíčka zachrání pokolení pro příští jaro. 



Ještě důležitější pro zachování druhu jsou jedincí 

 s o b o j e t n ý m i ústroji, u nichž nejlépe se dá zjistiti 

 převládající p r o t a n d r i e, když je pěstíme. Ústrojí samčí 

 může při tom poznenáhlu vypojiti svou činnost, když se roz- 

 padnou žlázy samčí, aneb zachovati tutéž až do položení va- 

 jíčka. Také i tu převládá veliká roizmanitost v podrobnostech. 

 Jakým způsobem může se díti oplození ať vlastní buňky va- 

 ječné neb cizí, jsem též naznačil a možno shledávati i další 

 případy a doklady. 



Dle těchto pokusův i názorův objeví se nám celý oběh 

 životní u druhů rodu Microstomum docela pravidelným a jest 

 možno odpověděti na příslušné otázky Bohmigovy (1.) vzhle- 

 dem k druhu M. papillosum ze všech stránek, ježto nezůstává 

 tu ničeho záhadného. Ba dokonce svědčí jeho objev pohlav- 

 ních kusů v Terst ském zálivu v měsíci květnu na podporu 

 mého názoru, že schopnost pohlavní jest výsledkem indivi- 



