121 
om Vinteren under Isen, er det dog paa denne Lokalitet i ret 
ringe Antal. 
Da jeg var nøje kendt med Frederiksborg Slotssøs Fauna, 
vidste jeg ogsaa, at paa visse Tider af Aaret dannede saavel 
Leptodora hyalina, Asplanchna priodonta og ogsaa Volvox globator 
enorme Planktonsværme, der for en kort Tid næsten fuldkomment 
syntes at absorbere alle andre Organismer. Jeg var derfor meget 
forbavset over intetsomhelst at se, hverken til Leptodora hyalinas 
eller Asplanschna priodontas Hvileæg, tilmed da jeg kendte begge 
disse godt og vidste, at den sidstes var omgiven med en stor, bred 
Svømmering af luftfyldte Rum, ganske i Lighed med, hvad vi finde 
hos Statoblasterne; Hvileæggets Hjem maatte altsaa være de øverste 
Vandlag. Jeg har søgt disse Æg i alle de Søer, hvorfra jeg kendte 
Planktonsværme af disse Dyr, men uden Resultat; dog skulde jeg 
formode, at Leptodora hyalinas Hvileæg lægges paa Bunden. 
Samtidig med, at jeg her navnlig anvendte Frederiksborg 
Slotssø til Undersøgelse over det flydende Vinterplankton, forsømte 
jeg ikke de andre Søer og fandt her Statoblasterne af Cristatella 
og Lophopus, dog aldrig i den Masse som Plumatellastatoblasterne. 
Samme Steds .toges Ephippier af Ceriodaphnier, af Daphnia pulex 
som Resterne af disse Vandes nu mere eller mindre uddøde Plankton- 
sværme. 
III. Det frosne Vinterplankton. 
Naar man om Vinteren i Januar-Februar Maaned undersøger 
Isoverfladens Indhold helst paa Steder, hvis Sommerfauna man er 
nogenlunde kendt med, da vil man ogsaa paa denne Maade kunne 
skaffe sig Kendskab til Ferskvandsorganismernes Liv om Vinteren 
og i rig Grad supplere de tidligere Iagttagelser. 
Man finder jo da for det første de større Søers flydende 
Vinterplankton af Ephippier og Statoblaster i fast, frossen Form, 
givende Isen en graasort Farve. Saadant et Isstykke paa 1/2 Alen 
i Kvadrat, hvis øverste Lag kun bestaar af Tusinder af smaa, 
sorte Prikker, afgiver et meget karakteristisk Skue. Paa ingen 
