200 
der Sandsynlighed for, at nogle af de sartere ere blevne ødelagte 
ved Konserveringen, f. Ex. Gymnodinierne. 
Dyrelivet synes ikke at have været meget korirkdlnde; jeg 
saa kun hist og her Crustaceer (Cladocerer) og Rotatorier samt en 
enkelt Mide; men Konserveringsvædsken er Jo heller ikke heldig 
for Dyreformerne. 
Efter den Maade, hvorpaa de undersøgte Vandløb og Søer staa 
i Forbindelse, kan man dele dem i forskjellige Omraader: 
I. Gudenaa fra Ry til Randers med 3 Sidegrene: Vessø, 
Alling- og Hingesø og Skaber Mølleaa, der have Afløb til 
den.. Indenfor dette Omraade ligger Pøtsø ved Silkeborg; men 
den er isoleret og uden Afløb. Plankton!) er rigeligt til 
; Stede, kun Pøtsø har intet. 
ll. Brabrandsø med Aarhus Mølleaa. Intet Plankton. 
IN. Fiskebækaa. Næsten intet Plankton. 
IV. Skiveaa med Sidegrenen Skallesø-Flyndersø. Næsten intet 
Plankton i Skiveaa og Skallesø, derimod ret rigeligt i 
Flyndersø. 
V. Vardeaa. Intet Plankton. 
VI. Kongeaa. do. 
VII. Ribeaa. do. 
Plankton forekommer altsaa i Gudenaa-Omraadet, der jo inde- 
holder de mange Himmelbjærgsøer, og i de 3 Sidegrene, der alle 
begynde som Søer, samt delvis i Skiveaa-Omraadet, det vil med 
andre Ord sige, at Planktonet findes i Søer og i Aaer, der komme 
fra Søer, medens det mangler i andre Aaer, f. Ex. de vestjydske. 
Dette er jo i og for sig meget nåturligt, da Organismerne ikké 
kunne faa Ro til at udvikle sig i det strømmende Vand, de blive 
af det førte ud i Havet og gaa til Grunde dér. Planktonet maa 
altsaa udvikles i Søerne, hvor Strømmene hverken ere saa stærke 
eller deres Retning konstant; her faa Planterne Lejlighed til at 
lade deres Sporer synke til Bunds og overvintre, for næste Aar 
1) Jeg tænker udelukkende paa Planteplankton. 
