Hvad endelig de indenfor det klokkeformede Lag liggende 
Celler angaaer, da uddanne de sig som mere eller mindre ten- 
formede eller cylindriske spiralfårende Celler. Fig. 8, IV, fremstiller 
et Længdesnit gjennem en endnu ung Kirtel, I Midten ses Fortsæt- 
telsen af Karstrængen i Kirtelhaarets Stilk; den opnaaer en lidt stårre 
Mægtighed her end længere 
nede. Om og over den 
findes en Del med s mær- 
kede Celler; disse blive til 
de spiralfårende Celler%); 
derpaa kommer det klokke- 
formede Lag a-m-a, og 
over det den secernerende 
Kappe b-e-n-b. — De med 
z betegnede Celler spille 
ingen særlig Rolle, men 
træde dog frem for de an- 
dre nedenfor liggende Epi- 
dermisceller ved deres sær- 
egne Form og betydeligere 
Størrelse. 
I den helt udviklede 
Kirtel have alle disse Væv 
naturligvis en meget større 
Mægtighed end i Fig. 8, 
Xyl. V. Drosera rotundifoli 
Glandula adulta; sect. longitud.; pibe men de enkelte Kappers 
dr i 2 il eg 
cellularum interiorum spiralium haud Forhold til binanden er da 
omnes perspicue visi et forte ex parte haud 
- co 
plane exacti. heller ikke længer saa tyde- 
fache unten gleichfalls offene und hier zugleieh glockenfårmig erweiterte, 
sehr zierliche Halle, welche die gråssere 
von den anger gebildeten Kernes eng umschliesst, nach 
ach dem Stiele zu sich offnet». 
unten aber, d. h. also 
men giver dog et Begreb 
vare Fig er meget stiv og unaturlig 
om fee iletkejenkede Hylste 
Det er dog muligt, at de ne HD (tre) med s mærkede mg ikke 
blive spiralfårende; man sammenholde denne Figur med Xyl. 
