186 
homologe med disse Bårster, om der end er den Lighed, at 
den fårste Bårstekrans opstaaer ud for Bibægerets Plads, nemlig 
Mellemrummene mellem Bægerbladene. Men til de fålgende Kranse 
finde vi endnu mindre noget Analogon,. 2 
Men jeg skal ikke nægte, at der er Meget, der taler for; 
at det ikke er saaledes, og al vi maa sætte saavel Yderbægeret hos 
Alchemilla (cfr.Payer, Pl.401, Fig. 26) som hos den Agrimonia endnu 
nærmere staaende Aremonia (Payer, Pl. 404, Fig. 23) homologe med 
den fårste Bårstekrans hos Agrimonia (Payer, Pl. 401, Fig. 23), om 
end Payer selv ikke synes at opfatte Sagen saåledes (eftersom 
han betegner hint med ca, 9: calicule,” Yderbæger, men dennes. 
Bårster (alle) med ap og dertil føjer følgende Forklaring: 
«Fig. 23. Bouton au moment ou des pointes, ap, apparaissent 
sur le- pourtour extérieur de la coupe réceptaculaire»); og ere 
disse homologe, ere Yderbægerne hos Fragaria etc. vel ogsaa 
homologe med dem. Er det ene. et Bladorgan, maa det andet na- 
turligt ogsaa ansees derfor; men er den første Bårstekrans hos 
Agrimonia dannet af Blade, ere nådvendigvis alle fålgende . det 
ogsaa, og vi fåres saaledes nådvendigvis til at antage, at Blade 
kunne udvikle sig i  stårre Afstand fra Vækstpunktet, end 
man tidligere har vidst, og i nedsligende Orden. Men i alle 
Tilfælde frembyde disse Yderbægerdannelser noget accessorisk, 
de interkaleres i Blomsten, uden at håre med ind i dens Type, 
og homologe med det virkelige Bæger kunne de ikke sættes, 
eftersom delte lyslevende staaer der, paa sin normale Plads. 
Foråvrigt vil en sammenlignende Udviklingshistorie af Blomsten i 
hele Rosaceernes Familie være i håj Grad af Betydning for at 
klare dette Forhold. 
Man vil her se et smukt Exempel paa, hvor vanskeligt 
det er, at skjelne mellem håjere og lavere Epiblastemer. 
YI.… Compositeernes ,,pappus'””. 
Til Slutning nogle Ord om Kurvblomsternes Bæger og Fnok, 
skjåndt jeg her ikke har mange egne Iagttagelser at fremsætte. 
