kJ 
187 
Naar jeg desuagtet berårer dette Emne her, da er Grunden 
hertil dels den, at der er en let og naturlig Tankeovergang fra 
Krogorganerne hos Agrimonia til Pappushaarene hos Kurvblom- 
sterne, dels den, at der for nogle ganske faa Uger siden er 
udgivet en Afhandling om dette Emne i den danske Literatur: 
Samsée Lund: «Bægeret bos kurvblomsterne, et histologisk 
forsåg paa at hævde udviklingens enhed i planteriget» (Botan. 
… Tidsskr, II. 2 Bd. ), en Afhandling, der, hvad det nævnte ET or8B8s 
angaar, -vil vise sig — det tår jeg med Sikkerhed sige — at 
være aldeles forfejlet, og som med Hensyn til Forfatterens Dom 
om Fnokkens morfologiske Værdi næppe heller bringer nogen 
É rigtig Opfattelse ; i alt Fald kan Forfatterens Dom ikke være saa 
uimodsigelig afgjårende, som han selv antager og fremstiller den. 
Jeg skal derfor her tillade mig nogle Bemærkninger med 
"Hensyn til Kurvblomsternes Bæger, uden at jeg ellers FR ålk 
. Fald for Tiden — ånsker at indlade mig nærmere paå Forfatterens 
Theorier om Udviklingens Enhed i Planteriget. 
Kurvblomstens Anlæggelse. S.9 berårer Cand. Lund 
” delte Spårgsmaal for Marklidselens Vedkommende. Jeg har -ikke 
undersågt denne Plante, men hvad jeg har iagttaget andensteds) 
stemmer ikke. med hans Angivelser. Jeg skal nu her fårst be- 
mærke,. at Celledelingerne i den periferiske Vækstkant, der danner 
Perigoniet, hos de af mig undersågte Compositeer ,aldeles ikke 
foregaa saa uregelmæssigt, som Forf. synes at finde (S. 9 og 10), 
og at der heller ingen strængt taget horizontale Rækker dannes, 
saaledes som han angiver. En ung Compositéblomst i Længde- 
snit har jeg afbildet I. c. Tab. I, Fig. 19 og det Halve af en 
anden Tab. II, Fig. 441; de kunne tjene som Typer for, hvor- 
ledes jeg har fundet de unge Compositéblomster. Jeg har paa det 
anførte Sted fremhævet, at den unge skaalformede Rand har den 
+) Cfr. Warming: «Forgreningsforhold hos Fanerogamerne» i Vid, Selsk 
Skrifter, V. R., 10 Bd., I, 1872. Jeg har undersogt Doronicum, Anthemis, 
Senecio 
