196 
der overhovedet mange Overensstemmelser, saasom den basipetale 
Fremkomst m, m., men at de ikke ere euhomolage med Bægeret, 
er klart. 
Man vil se, der maa andet til for at bevise, at Noget er 
en Bladdannelse, end det, at det staaer «paa Bægerets Plads», 
naar hermed kun siges, al det indtager omtrent den Region, som 
Bægerbladene ellers pleje at indtage, Men dette Andet mangler, 
thi — det maa såges i Stillingsforholdene. 
«Paa Bægerets Plads» — siger Forf.! Bægeret i Al- 
mindelighed modsvare Pappuslegemerne altsaa ikke; selvfålgelig 
kan der heller ikke være Tale orh, at de skulde modsvare Kurv- 
blomsternes Bæger, det Bæger, som vi maa antage, at disse 
skulde have, Men Modsætningen mellem Pappus og det virkelige 
Bæger bliver klarere, naar vi undersåge, hvorledes vi maa 
lænke os dette; kunne vi nemlig vide Noget om dette Bæger, selv 
om det er forsvundet? Den komparative Morfologi mener Ja, og 
slutter saaledes: 
1. Stillingen af Kurvblomsternes Kronblade er som Stil- 
lingen af Kronbladene i næsten alle 5-tallige Blomster, et Stil- 
lingsforhold, som ikke kan forstaas, d. e. ikke stemmer med de 
almindelig kjendte Bladstillingslove, med mindre der gaaer et 
d-talligt Bæger og mindst to Forblade forud paa Blomstens Axe. 
Derfor maa vi antage, at Kurvblomsterne ogsaa ideelt have (eller 
i Forliden havde) et saadant, — og 
2. … Stillingen af Kurvblomsternes Krone og Ståvdragere 
er som i alle de nærstaaende (beslægtede) Familier (Calycereæ, 
Lobeliaceæ, Dipsaceæ, Valerianaceæ, Campanulaccæ etc.) og den 
hele store Gruppe, som de slutte sig sammen med, " Hos disse 
finde vi et Bæger, snart vel udviklet, 5-talligt, som vi maatte 
vente det, og vekslende med Kronen, ofte med Forblade, — men 
snart ogsaa hæmmet, optrædende som en svag Valk under Kro- 
nens Basis og først fremkommende. efter håjere staaende Blom- 
