; 
i 
S 
iz 
i 
åd 
É 
197 
bladkredse — ganske som Valken hos Compositæ (man erindre 
ogsaa Umbellifer-blomstens Udviklingscyklus); derfor maa man 
ogsaa antage, al Kurvblomsterne have et saadant (eller havde det, 
da det maaske enkelte Steder er helt forsvundet). Jeg for mit 
Vedkommende maa i hin svage Valk ved Kronens Grund, der 
ofte kun antydes ved nogle ganske faa Tangentialdelinger, se 
dette Bæger, og Pappus er for mig en Trichomdannelse. 
Man skulde nu tro, at Cand. L., vilde tage Sagen alvorlig 
og grundig slaa den komparative Morfologi af Marken; men Nej! 
Det erklæres kort og godt: «Der er ikke det allermindste, 
der taler for den hypothese, at fnokken er «Anhangsgebilde» til 
5 undertrykte bægerblade» (S. 447), og den Hypothese, at Kurv- 
blomsterne oprindelig have havt 5 Bægerblade, der endnu ideelt 
gjåre sig gjældende%), «er en tom fantasi, der ikke stitter 
sig paa nogetsomhelst». 
Og hertil føjer Forfatteren nu Grunde som de fålgende 
(ligesom det foregaaende i en Anmærkning) (S. 116): 
Under a) siges: «Den forvandling af det oprindelige bæger, 
man underskyder, behåver man ikke at opstille som hypothese, 
da vi ser den lyslevende for os ved at gå fra Cirsium til Cine- 
raria». Vi se efter Forfatterens Undersågelser et Organ i dets 
Metamorfose. Det er rigtigt! men hvor er Beviset for, at dette 
Organ er et Blad, at det er el Bægerblad, ja endnu mere 
for, at det er det oprindelige Bæger. Og skulde der da intet- 
steds i hele den lange Formrække, ikke hos en eneste Slægt, 
end ikke den, hos hvilken Bægeret er mest «oprindeligt» 
være Spor af Phyllotaxi? Jeg beder i saa Fald Forfatteren nævne 
mig et Analogon, et uomtvisteligt Bæger uden Spor af lovmæssige 
Stillingsforhold. 
Saa siges under b), at Misdannelser Intet kunne vise med 
Hensyn til Tallet. Dette er paa en Maade rigtigt. Misdannelser 
+) Jeg kan ikke antage, at ens Angreb skulde være rettet særlig mod 
«Anhangsgebilde», ikke mod de supponerede 5 Bægerblade; i saa Fald 
er Tanken meget uklart tele 
13 
