262 
(Cervus elaphus.) 
Mose. Givet af Stud. med. Krabbe i 1848. Stykke af et afkastet 
Horn. Frederiksværk. Opgravet under et af Salpeterhusene. 
Givet af Pastor Strøm i 1851. Hovedskal af Han; Hornene afsavede. 
Bornholm. Uvis Fortid. Almindingen, Ø. for Rønne. 
I en Mose. Givet af Skovrider Rosen i 1848. Hjernekasse af Hun. 
Ikke paaviselig. Søndergaards Mose i Nykirke Sogn, N.Ø. for 
Rønne. Givet af nuværende Overlærer Tryde. Væsenlige Dele af 
et Skelet. Bornholm. Givet af Skovrider Fasting, modtaget af 
Steenstrup. Øvre Ende af et Albueben, mosefundet. 
Mindst 50 Fund, hvorom intet vides, foreligge fra Steenstrup's Tid. 
Vore jordfundne Krondyr-Horn frembyde en Mangfoldighed af 
Former; men ingen af dem fjerne sig dog ret langt fra den typiske 
Form. I Hornenes Stilling paa Hovedskallen er der paafaldende 
Forskjelligheder; hos nogle ere Hornene rettede stærkt ud til Siderne; 
hos andre ere de rettede mere lige ivejret. Det har været troet, 
at der i denne Henseende var en Forskjel mellem Hjorte fra Jylland 
og fra Øerne, at de jydske Hjorte havde de udbredte Horn i Mod- 
sætning til de andre. Ofte gjelder det; men fast er Forskjellen i 
hvert Fald ikke; ogsaa hos fynske og sjællandske Hjorte kunne 
Hornene være stærkt udbredte. Det modsatte synes derimod ikke 
at finde Sted; hos de jydske synes Hornene altid at være udbredte. 
Enkelte Prøver af Horn ere afbildede paa Tavle VII. Hornene frå 
Dreslette paa Fyn (Fig. 3) ere dem, der spænde videst, 1160 Millim., 
skjønt det længste Horn kun er 900 Millim. langt (maalt i lige 
Linie fra Rosenkrandsen til fjerneste Spids); hos Hornene fra Gaardby, 
Slesvig, (Fig. 1) ere de samme Maal 1040 og 900; begge" disse 
Horn ere af den saakaldte jydske Type; af den smalle Type fra 
Øerne ere Hornene fra Snoldelev, Sjælland, (Fig. 2) med Maalene 
980 og 910. (De opgivne Maal over Hornenes Spændvidde ere 
noget afhængige af Takkernes Længde og give kun en ufuldkommen 
Forestilling om Vinkelen mellem Hornenes Stammer.) I Museet 
findes flere jordfundne Krondyr-Horn, baade jydske og sjællandske, 
der ere meget mere rettede ud mod Siderne, end Dreslette-Hornene 
ere det. 
