267 
Det samme synes at gjelde i Schweiz (Ritimeyer, Fauna der Pfahl- 
bauten in der Schweiz, 1861, p. 62). Hos os synes det at være ind- 
ført i Middelalderen; naar, kan ikke gjettes; men tidlig maa det 
have været; i Kong Valdemar den Andens Jordebog, skreven Aar 
1231 (udg. af O. Nielsen i 1873), nævnes mange af vore smaa Øer 
som Hjemsteder for Daadyret. Mest har det hos os været holdt i 
Dyrehaver, skjønt det ogsaa paa sine Steder er gaaet som vildt. 
Som det derfor var at vente, er der i vore Moser kun fundet ganske 
faa Levninger. Hvad der er kommet for Dagen er: 
Uvis Fortid, saa godt som afgjort Middelalder eller nyere Tid. 
Jylland. Kolding Fjord. Et Skulderblad. 
Vejrø, N. for Lolland. I en Mose paa Gaardejer Daniel Claus- 
sen's Mark. Givet af Fyrmester P. W. Sørensen i 1901. Et af- 
skaaret Horn, ogsaa med Snitmærker i Spidsen. Vejrø, » Wætherø", 
nævnes i Kong Valdemars Jordebog, 1231 (Udg. 1873, 8. 51 og 
137); men hverken Daadyr eller Hjort opføres derfra. 
Sjælland. Brønsholm Sømose. Et Skinneben. 
Desuden findes i Museet, blandt Steenstrup's Efterladenskaber, 
et afkastet Horn med Snitmærker, 2 uens Spoleben, et Bækkenben og 
et Laarben, hvorom ingen eller kun utilstrækkelig Oplysning haves. 
35. Cervus giganteus... Kæmpehjort. 
Uvis Fortid. 
Fyn. Hesselagergaard, omtrent 2 Mil N.N. Ø. for Svend- 
borg. I tørveagtig Grund. Givet af Etatsraad Dons i 1860. En 
Hjernekasse af Han; Ansigtet og Hornene ere afbrækkede med 
skarpe Brud. Stykket er noget farvet af Okker; i mange af Hul- 
hederne findes Tørvemasse. Fundet er kort nævnet af F. Sehested 
i ,,Fortidsminder og Oldsager fra Egnen om Broholm", 1878, S. 280, 
og af Steenstrup, dog uden nærmere Findested, i Bull. du Congrés 
Internat. d'Archéol. préhistorique då Copenhague en 1869, 1872, 
p. 162. 
Sjælland. Refsnæs, N.V. for Kallundborg. I en Tørvemose. 
Givet: af Læge Bølling i 1847; var dengang for 12 Aar siden fundet. 
