292 
(Bos taurus urus.) 
Nogle Ord om de ikke smaa Forskjelligheder, som vore Uroxer 
vise i Hornenes Form og Retning og i Nakkevoldens Form, findes 
i ,,Affaldsdynger", 1900, 8. 189—190. Et Par Billeder til Oplys- 
ning meddeles Tavle XII og XIII." Det afbildede Skelet fra Store 
Damme (Tavle XII) har Horn af den sædvanligste Form (deres 
Spændvidde er 850 Millim.). Paa Hovedskallen fra Faaborg (Tavle 
XIII, Fig. 2) ere Hornene mere end sædvanlig rettede lige ud til 
Siderne, kun svagt bøjede og næsten ikke vredne; Overfladen er 
ualmindelig svagt furet (de spænde, i deres noget mangelfulde Til- 
stand, 1030; Hovedskallen er vistnok den største, der haves i Mu- 
seet; dens Længde fra Nakkeledknude til Mellemkjæbens Spids er 650, 
Længden fra Nakkevold til Næsebenets Spids 630). Hornene fra 
Trøstrup (XII, 1) ere stærkere buede end sædvanlig (Spændvidde 
770). Et Par Horn, hvis nærmere Findested ikke kjendes (XIII, 3), 
ere snoede noget mere end ellers (de spænde 780). Tilfældigvis er 
Nakkevolden næsten ens hos alle de afbildede Hovedskaller, dens 
øverste Rand næsten lige, saaledes som det oftest er Tilfældet; den 
kan være jevnt buet ivejret i hele sin Udstrækning eller i Midten 
staa pukkelformet op eller i Midten være lidt buet fremad. 
Skelettet fra Store Damme (Tavle XII) er blandt de store; nogle 
af dets Maal ere følgende: 
Millim. Millim. 
Hovedskallens Længde, fra Nak- Overarmens Længde, fra Ledhoved 374 
keledknude til Mellemkjæbe .. 610 Spolebenets Længde 394 
Ansigtets Længde, fra Nakkevold Mellemhaandens Længde....... 262 
til Næsebenets Spids... ..… 600 Laarbenets Længde, fra Ledhoved 465 
Øvre Kindtænders Række omtr. 161 Skinnebenets Længde…..…...…... 470 
Nedre Kindtænders Række... 165 Mellemfodens Længde ........- 284 
Længden af bageste nedre Kind- Spolebenets Brede paa Midten. . 69 
ERNA NR AR EL Sv 4E 49 Mellemhaandens Bredepaa Midten 49 
Skulderbladets Bend... 520 Mellemfodens Brede paa Midten. 42 
Om flere af de mosefundne Uroxe-Levninger er det oplyst, at 
de laa dybt i Moserne, paa Bunden; dermed er dog ikke sagt ret 
meget om Tiden for Nedlæggelsen i Mosen; det tunge Skelet kan 
være sunket ned gjennem allerede dannede Lag. At Arten har været 
her i Fyrreskovens Tid, fremgaar af Fundet ved Store Damme: 
