Optické konstanty rhamnosy. ]^77 



Rovnice (9J platí v mezích asi P =: až P =: 26, a t =: U" až 

 t = 23". Chyba průměrná jednoho pozorování jest 6*5 výsledku 1*5 

 jednotek místa pátého. 



Pro t = 20° plyne z rovnice (9) : 



Njo = 1-33304 + [1233'55 P + 4*488 P^] 10-^ (9') 

 Hodnoty Nj^ samy jsou tyto : 



Roztok 



N^o 



Roztok 



N^o ■ 



1 



1-3340S 



7 



1-34490 



2 



33559 



8 



34870 



3 



33654 



9 



35394 



4 



33803 



10 



35603 



5 



33916 



11 



36264 



6 



1-34099 



12 



1-36843 



Otáčivost roztoků stanovena velkým polarimetrem Lippichovým, 

 jehož kruh jest dělen na čtvrtiny stupně, noniem lze stotinu odečísti 

 Polarisováno v trubkách 20 cm dlouhých při světle natriovém. 



Přesné stanovení otáčivosti poskytovalo obtíží, hlavně proto, že 

 otáčivost rhamnosy jest velmi malá. Mimo to nebylo lze vyloučiti 

 vliv změn teploty, ješto stroj k tomu není zařízen, a konečně roz- 

 toky brzy se kalí, a zcela čerstvých polarisovati nelze (viz úvod). 



Po vložení roury do stroje odečteny oba nonie, otočeno kru- 

 hem o 180° a odečteno opět, což 5ki-át opakováno. Na to roura pře- 

 vrácena a učiněno zase 5 oddělení. Jest tedy každá otáčivost odvo- 

 zena jakožto střed z 20ti odečtení. Podobně určen nulový bod stroje 

 bezprostředně před a po pozorování. 



Abychom aspoň přibližně znali vliv teploty na otáčivost, pola- 

 risovány dva různé roztoky, při dvou o více než o 10° rozdílných 

 teplotách, a z toho odvozen koeficient pro 1° teploty o 1% koncen- 

 trace okrouhle: 



— OOQOl, 



pomocí něhož jsme pozorované otáčivosti («t) převedli na otáčivosti 

 při 20° (ago) rovnicí: 



0^20 = at — 0-001 (t — 20) P. (10) 



Závislost otáčivosti na koncentraci vyjádřili jsme vzorcem: 



«2o = 0-16657 P + 573-3 10-6 P2. (H) 



Tř. mathematlcko-přírodověilecká. 12 



