o souvrství glaukonitického vápnitého slinu v Polabí litoměřickomělnickém. 397 



B. Palaeontologické poměry. 



Hmota, v níž se objevují skameněliny, jest rozmanitá. Některé 

 skameuěliny mají jen jádra zachovalá z téhož slinu v němž se vy- 

 skytují (ku př. u malých bivalv); na místě skořápky vápnité mají 

 povlak limonitový. Ústřice, Spondyly, Terebratuly, zbytky Inoceramů 

 a ježovek bývají z vápence. Největší díl skamenělin zachován je v po- 

 době jader, jejichž hmota, tak jako téměř veškerá hmota spongií, se- 

 stává z tmavohnědé až černé, často zelenavě zbarvené horniny na 

 povrchu pěkně se lesknoucí (zvláště u gastropodů). Tato hornina je 

 mnohem tvrdší než-li glaukonitický vápnitý slin, v němž se skame- 

 něliny tyto vyskytují a vybroušený lístek jeví pod drobnohledem 

 celkem tytéž nerosty jako onen slin avšak obsahují mnohem více 

 glaukonitu a limonitu, takže bychom mohli nazvati hmotu tuto ^^glau- 

 konitickolimonitický slin. " 



Mikroskopický lístek jádra z Ostrei semiplany ze Slapu nad 

 Bechlínem měl základní hmotu z práškovitého zažloutlého jílu (od 

 limonitu zbarveného) vápencem proniknutou. V této základní hmotě 

 jevily se mnohem četnější nepravidelné průřezy glaukonitu než-li ve 

 glaukonitickém vápnitém slinu. Glaukonit byl co tráva zelený. Vedle 

 glaukonitu byl velmi hojný žlutohnědý limonit Nebyl-li lístek jako 

 obyčejně tence vybroušen, pak se jevily průřezy glaukonitu černé. 

 Množství limonitu a glaukonitu spůsobuje tudíž ono tmavohnědé až 

 černé zbarvení hmoty skameňující s povrchem začasto zelenavým, zá- 

 roveň pak větší tvi'dost a pevnost její. V základní hmotě vyskytují 

 se mimo to vápencové průřezy těchže foraminifer a jehlic spongií jako 

 jsou ve slinu, v němž se skameněliny tyto vyskytují. Zrnko křemene 

 jest vzácné. 



Na Sovici shledáváme kromě toho pod drobnohledem průřezy 

 větších zrn křemenných. Průřezy ty jsou čiré, ostrohranné a obsahují 

 jehlice vité mikrolithy a vzdušné póry. 



Větráním glaukonitickolimonitického slinu povstává prášek li- 

 monitický. 



Ve vrstvičkách hrubozrnného pískovce, který se místy v sou- 

 vi'ství našem objevuje, jsou tytéž skameněliny jako v uvedených slí- 

 nech a také v témže způsobu zachování. 



Spongie mají hmotu svou hlavně z glaukonitickolimonitického 

 slinu a mají zřídka kdy povrchovou kostru poněkud zachovalou, tak 

 že jest větší díl spongií neurčitelný. Vnitřní kostra není zachována. 

 Největší díl makroskopických skamenělin, snad 90%, náleží spongiím. 



