404 Čeněk Zahálka 



V jihovýchodní části lomu. Nad vrstvami glaukonitického váp. slími 

 X. 1. ualezá se v jihovýchodní části lomu vápnitý slin bílý s Tere- 

 bratula semiglobosa X. 2. Vrstvy v severozápadní části lomu jsou od 

 nesouhlasných vrstev v jihovýchodní části odděleny šikmou rozsedli- 

 nou n-, podle níž utvořila se dislokace vrstev velmi zajímavá. Ačko- 

 liv v Polabí litoměřicko-mělnickém velké množství dislokac v útvaru 

 křídovém se vyskytuje, není nikde tak rozsedlina dislokační, dle níž 

 se pošinutí vrstev stalo, přístupna, jako zde. 



Pod čedičovou kupou Ři'pu vyvinuto je pásmo teplické v po- 

 době vápnitého slinu u velké mocnosti ; i zde nalézá se v nejhlubším 

 horizontu jeho 1 m mocné souvrství glaukonitického vápnitého slinu 

 s tmavohnědými úlomky zkamenělin. Souvrství toto objímá úpatí Řipu 

 v uzounkém pásku a zjistiti se dá vrtáním nejlépe na jižní straně 

 Ripu nad Ovčárnou ve výši 280 m nad mořem. Jest všude ornicí 

 mocnou pokryto. 



Na planině Krábčické mezi Lipkovicemi a Bechlínem nalézá se 

 pod diluvialní hlínou též pásmo teplické v podobě bílého vápnitého 

 slinu a vychází na povrch v zářezu cesty z Bechlína do Lipkovic 

 a ve vrcholu příkré stráně nad Bechlínem v místě „Slap^^ zvaném 

 (viz obr. 2.). Zde opět nalezneme nejhlubší horizont teplického pásma 

 jakožto šedý glaukonitický vápnitý slin X. 1. s hojnými černými aneb 

 tmavohnědými i zelenavými zkamenělinami. Mocnost jeho jest 1 m. 

 Výška nadmořská 256-5— 257-5 m. Ležaté souvrství tohoto je slinitý 

 jíl IX. a visuté tvoří bílý vápnitý slin s Terebratula semiglobosa X. 2. 



Na Sovici jest pásmo teplické právě tak vyvinuto jako na Řipu 

 a tvoří vlastní kupu její až blízko k jejímu vrcholu co vápnitý slin 

 bělavý a modravý. V nejspodnější části nalézá se opět glaukonitický 

 vápnitý slin a hrubozrný pískovec 1 m mocný s tmavohnědými do 

 zelena sbarvenými zkameněhnami. Slin ten objímá v úzkém pásku 

 úpatí sovické kupy (220 — 221 m n. m.). Dá se stopovati dle zkame- 

 nělin ve vinicích knížecích nad domem vinaře až do vinic Zemanka 

 zvaných. Půda viničná ukrývá pravou polohu slinu, pročež jsem ji 

 vrtáním a kopáním odkryl v Zemance, rovněž její ležaté i visuté. 

 Obojí shoduje se s poměry v Bechlíně. 



Nejvyšší část vrstev útvaru křídového kolkolem čediče Ostrého 

 nad Štětím jakož i pod čedičovou kupou Chlomku u Mělníka obsa- 

 huje pásmo teplické z vápnitého slinu, ale základní vrstvy jeho nejsou 

 přístupny, pročež nebylo tam možno vrstvu glaukonitického vápnitého 

 slinu odkrýti. Na blízké výšině „Kamínek" zvané u Strážnice jest 

 též pásmo teplické vyvinuto co vápnitý slin, ale nejnižší část je mocnou 



