26 
Sundet med stårre: Exemplarer fra Grånland, iagttages ogsaa 
en kjendelig Forskjel paa Formen af de 40 Kalkstykker, som 
danne de 5 Bøiler omkring Skallens store Aabning, hvortil 
Kjæbeapparatet er befæstet. De ere hos den mindre Form for- 
- holdsvis mere smækkre, og der er en stårre Afstand mellem dem 
end hos den større Form, hvor de ere bredere og mere massive. 
Men Undersågelsen af grønlandske Exemplarer -af forskjellig 
Størrelse har overtydet mig om, at dette Forhold forandrer sig 
med Dyrets Stårrelse, og at der i denne Henseende ingen Forskjel 
er mellem lige store Individer fra Grånland og Sundet. De fleste 
grønlandske Exemplarer ere ligesom vore temmelig flade, d.v.s" 
Høiden er omtrent det halve af Breddetvermaalet; dog træffes 
enkelte med mere toppet Skal”). Farven er oftest mårk-violet 
med grønne Pigge. — Som charakteristisk for denne Art i Modsæt- 
ning til de andre nordiske Arter kan anfåres: 4) at Fodporerne 
sidde i Buer, 5 Par i hver; 2) at Skallens mindre Rygaabning 
(Analaabningen) udfyldes af talrige Skjæl i flere uregelmæssige 
Kredse; 3) at Mundhuden er belagt med 10 stårre runde Skjæl, 
hver med flere Smaaknuder og med 2 Porer for Mundfådderne, 
samt med talrige aflange Smaaskjæl med 2 eller flere Smaa- 
knuder og med mange endnu mindre og finere Smaaskjæl uden 
Knuder; og 4) at de fordybede Riller paa Piggene ere stribede 
påa tvers. 
Hvor denne Arts Forekomsti Dybden hidtil er optegnet, har 
den kun været truffet fra Havbrynet indtil 15 Favnes Dybde. Det 
var ogsaa mellem Vandbredden og 20 Favne, at Hr. Barrett fandt 
de voxne; dérimod fandtes Ungerne paa 30— 40 Favne. Det er 
en Art med stor geographisk Udbredning; den er funden paa Capt. 
Pennys Expedition i Wellington-Kanalen sy og jeg bor seet smaae 
£) Man sammenligne Prof, Liljeborgs Bemærkninger om denne Art i 
Vetenskaps Akademiens Handlingar. 1850, IL. p. 340. "Den her udtalte 
- Formodning, at E. Arkkanhiineig maaskee faldt sammen med E. lividus, 
er urigtig. 
+) Forbes, Sutherlands journal etc. 
ig 1 ls 
Rene 
