116 
som meer og mindre hyppig ved Finmarkens Kyster, hvor de 
fandt den paa 30—40 Favnes Dybde paa Coral-, Gruus- og 
Sandbund. : 
Skalstructuren er som hos Marsenierne meget vanskelig at 
bestemme med Sikkerhed, den syntes den samme som hos hine 
(ef. 1. c. p. 28.), kun vare de sammensættende Elementer noget 
mindre; mod Syrer forholdt Skallen sig paa samme Maade som 
hines. 
Efter Borttagelsen af Skallen saaes det, den ovenfor omtalte 
Halvring dannende Pigment afsat paa Kappens Indside. Paa 
den sidste Vinding af Indvoldsmassen saaes den gjennem- 
skinnende Sædstok, længere fremad den særdeles sirlige, gulige, 
af smaae, uregelmæssigt kantede acini sammensatte Lever, der 
strakte sig længere frem end hos M. micromphala. Paa: det 
sædvanlige Sted til Håire sees Overfladen af den højre Skalmu- 
skel, men af en anden Form end hos den grånlandske Art; 
den er halvmaanebåiet, meget tykkere paa Midten. [Fra samme 
og hen foran Leveren sees strækkende sig en fra denne tyde- 
ligt afgrændset, gjennemskinnende, gulighvid Masse, som i 
Midten synes deelt ved en mælkehvid Stribe.] Længere fremad 
sees de til Gjællehulens Loft tilheftede Organer skinne igjen- 
nem, bagest Sliimkjertelbladene, foran samme Gjællen og den 
finnede Nyre; ved dennes venstre Ende sees Overfladen af den 
venstre Skalmuskel, "der er uregelmæssig tresidig og springer 
stærkt frem; ligesom den håire skyder den en Forlængelse udad 
og bagtil ud til Kapperanden (sml. F. 5.). 
Gjællespalten er stårre end hos den grønlandske Art og strækker 
sig længere til Højre:  Gjællehulen, som hos hiin, og saaledes og 
den svagt S-formigt båiede Gjælle, hvis venstre Ende naaede ben 
bag Skalmusklen; Gjællebladene frie i omtrent 35 af deres Længde. 
Bag Gjællen fandtes Hjertet og Sliimkjertelbladene; foran dog 
lidt til Venstre for den det sædvanlige gjælleformige, finnede 
Organ. Overeensstemmende med Opfattelsen hos Cuvier, Sharpey, 
Siebold 0. A. har jeg i mit tidligere Arbeide betragtet dette 
kk VI 
