== 
191 
vedfåie nogle Bemærkninger om Gunneraceernes i flere Henseen- 
der saa meget omtvistede systematiske Forhold. 
Den tidligst kjendte Art (Gunnera perpensa) blev bragt fra 
Capstaten i Slutningen af det 17de Aarhundrede og af Botanikerne 
ifålge dens Habitus henfårt til Blitum (Plukenet) eller Petasites 
(Herman).  Indfårt i de engelske Haver, blev den af Linné 
opfårt som en egen Slægt (1767), der efterhaanden er bleven 
foråget med Arter næsten fra alle Lande i den sydlige Hemis- 
phære. Herhen fårtes saaledes: Misandra magellanica Commerson 
fra Magellanstrædet, den af Feuillée under Navn af ,,Panke” be- 
skrevne Plante fra Chili (G. chilensis Lam. =— G. scabra Ruiz et 
Pav. 4798), G. pilosa Kunth (1817) fra Peru, G. macrophylla 
Blume (1825) fra Java, G. petaloidea Gaudichaud fra Oen Owhyhee 
(1826), G. bracteata Steud., samlet af Bertero paa Øen Juan Fer- 
nandez, G. monoica Raoul fra Ny Zeeland (1845), G. lobata Hook. 
(Dysomene lobata Banks et Sol.) fra Cap Horn (1847) og G. pro- 
repens Hook. fra Ny Zeeland. Gunneraceernes Familie blev des- 
uden foråget med Slægten Milligania Hook. (Icon. 299). 
Faa Slægter have givet Anledning til saamange Mistydninger 
som Gunnera. Den betragtedes af Linné som meget abnorm”) 
og henfårtes til Gynandria; af Andre derimod til Diandria, Mon- 
oecia eller Dioecia. Ligesaa usikker var senere dens Plads i det 
naturlige System, hvor den af Nogle stilledes nærmest Urticeae, 
af Andre ved Artocarpeae eller Piperaceae. " Fårst i den senere 
Tid er dens Bygning bleven rigtig opfattet af Bennet”) og 
J. D. Hooker, og denne udmærkede Botaniker har efter Anvisning 
af R. Brown gjort det indlysende, at Gunneraceerne maade henføres 
til et ganske andet Sted i Systemet, end man tidligere havde 
antaget, at de nemlig have det nærmeste Slægtskab med Halo- 
+) ,Perianthium nullum nisi crusta seminis bidentata, stamina insidentia 
germinis lateribus extra dentes.”  Mantissa plant. p. 16 & 121 
"”) Plantae javanicae rariores p. 70, hvor der tillige gives en Oversigt over 
alle paa den Tid (1838) bekjendte Arter og deres Historie. 
