203 
tificere her i Landet, træffes her hyppigt i Frugt, og Håsten 
ender her tidligere end maaske noget andet Sted i Landet. Paa 
de smaa Oer, hvor Vandets Temperatur har stårre Indflydelse, 
er Vegetationen lidt senere udviklet om Foraaret end i de andre 
Dele, men udvikler sig da raskere. Foraaret er der lidt koldere, 
Håsten lidt varmere, Vestlige Vinde ere de fremherskende, 
nordlige og dåstlige de koldeste. Om Regnforholdene tår jeg 
intet angive uden dette, at de forekomme mig mindre her end i 
det åstlige Sjælland. Der falder mindre Sne her end i Ost- 
Sjælland og Nord-Jylland. Paa Grund af Bakkerne N. og Havet 
S. for Gebetet drage Tordenveir som oftest udenom. 
Hvad Overfladens Beskaffenhed angaaer, da er den paa Fyen 
næsten overalt bålgeformet, som ellers almindeligt i Danmark. 
Fra Bakkeryggen, hvis'Længde paa denne Strækning omtrent er 5 
Mile, sænker Landet sig ned mod Kysten, dog ikke i en jevn 
Skraaning, men mange Steder udsender Hovedkjæden Udlåbere, 
der hist og her ende med bratte, men lave Klinter imod Havet; 
især er dette Tilfældet i den åstlige Del. Enkelte lavere Bakke- 
strig gaae i den midterste, bredere Del parallelt med Hoved- . 
kjæden og skilles fra denne ved Længdedale. Den betydeligste 
af disse er den, hvori de 4 smaa Såer: Sårup Så, Hvidkilde 
Så, Nielstrup Så, Ollerup Så ligge, hvis Aflåb dannes af Skjer- 
ninge Aa, der låber fårst mod V., siden mod S. og er c. 1 Yo 
Mil lang. De håieste Punkter i Bakkekjæden ere Rikkelsbjerg 
Il anden land; Béågen (fuldt); blomstrer: Ranunculus auricomus, Stellaria 
: lostea, Ribs; ankommer: Gjøgen (9), den gule Havrevimpe (9- 
gæren (10). 
I dobå bejder: Lind, Ask, Valnåd; blomstrer: Blive! men Lychnis 
silvestris, Ajuga reptans, Geum rivale, Chelidoni 
I fjerde: Rugen skrider; Egen bryder; blomstrer: leg. Nar onfeR Chba- 
mædrys, Pæretræ. 
I idag Dage af Mai, første af ig blomstrer: Anthriscus silvestris, 
Kastanie, Æbietræ, Hvidtjå 
I forste Uge af Juni blomstrer: Se. Cytisus, Centaurea Cyanus, AÅn- 
themis arvensis. 
