205 
Affald til begge Sider er her intet Vandlåb af nogen Betydenhed. 
Af Såer findes et Par smaa: Stengade Så og Borgså nær Trane- 
kjær, begge uden Aflåb. Derimod er den sydlige Del af Øens 
Vestside indskaaren af flere store Noer, især Lindelse Noer, der 
er opfyldt af en Mængde Øer. Magleby Noer er inddæmmet og 
gaaer over til at blive Indså. 
Thuré har overalt temmelig håie Kyster og er ovenpaa flad. 
Den deles ved en dyb Bugt i to Dele. — Paa Thorseng (størst 
Længde 434 Miil, stårst Brede 42 Miil) cr Bregninge Banke 
(239') temmelig isoleret; den hæver sig jævnt op fra alle Sider, 
hvorved Norddelen af Oen bliver temmelig håi. Hele den åvrige 
og slårre Deel af Oen er derimod flad. Her er hverken Vand- 
låb eller Såer, — Ærå (stårst Længde 3/4 M., stårst Brede %/3, 
kun et enkelt Sted 47/9 M,) er ligesom Langeland gjennemskaaren 
af Bakker, af hvilke Sånderhéi og Galgebanken angives som de 
håieste (226' og 4176'). Heller ikke her er noget Vandlåb — 
det stårste, ved Breininge, har ondt ved at drive et Mållehjul. 
Derimod findes her den stårste Så i hele Distriktet, nemlig Vit 
Så, der dog formodenlig ogsaa er et forhenværende Noer. -— 
Af de åvrige Øer ere de vestlige, især Korshavn, Lyo, Dreiø- 
Skov temmelig håie. Flere udmærke sig ved egentlig at bestaae 
af 2 Dele, forbundne ved en ganske smal, lav Strimmel. Idet- , 
mindste den ene Del er da gjerne håi.  Stårst af saadanne 
Halvåer er Igskovland ved Ærd. Ganske flade og lave ere 
Stryno, Skarå 0. m. mindre foruden Hovedparten af Drei, den 
sydlige Del af Thorseng, Igskovland 0. s:v. 
Kysterne af Fyen gaae oftere, Øernes sjeldnere, med håie 
Klinter ud til Havet; i saa Fald er der dog altid en smal For- 
Strand nedenfor. Ellers er Kysten flad og lav, og det ofte saa 
lav, at den maa beskyttes mod Oversvåmmelser ved Diger (f. Ex. 
Thorsengs Sydkyst, Strynå o. fl.). Det er vel muligt, at her bar 
funden eller finder en Sænkning Sted. 
ind nu Jordsmonnets Beskaffenhed angaaer, da er det 
hovedsagelig overalt Leer, mere eller mindre dækket af Muldjord. 
