235 
Gramineæ indtage ligeledes overalt anden Plads og ligeledes 
mindst Procentantal i Stockholm (8,4). Dette er omtrent det 
samme i Danmark (8,2), Sydfyen og Skovåerne (8,3), men for 
hele Gebetet stiger det til 9,2 paa Grund af at det paa de skov- 
låse Oer udgjår 9,5 pCt. (Strynå 41,8). De synes altsaa ogsaa 
at tiltage i Mængde med Havets stårre Indflydelse, men tillige 
med Skovens Aftagen. 
Cyperaceæ indtage de fleste Steder tredie Plads, paa Skov- 
derne kun femte og paa de skovlåse Øer sjette, I Stockholm 
er deres Betydning ikke meget ringere end Græssenes (12); i 
Danmark og Fyen 4 pCt. ringere (6,2). Paa Loll.-Flst. synker 
Forholdet endog til 5,0, paa Skovåerne til 4,4 og de skovlåse 
Oer 4,6. De aftage altsaa mod Syd, med Havets stårre Indfly- 
delse, med Dyrkningens Tiltagen og det færske Vands Forsvinden, 
Papilionaceæ og Cruciferæ aftage begge her, men kun lidet. 
De sidste udgjåre dog paa de skovlåse Oer noget stårre Procent- 
mængde paa Grund af Havets Indflydelse. — Derimod tiltage 
Scrophularineæ og Labiatæ, især de sidste, ikke ubetydeligt paa 
Grund af Dyrkningen. 
Rosaceæ udgjåre for hele Danmark 4,0 pCt. .For Fyen lidt 
mere, (4,2); men ellers aftage de baade i Stockholm, (3,7), paa 
Loll.-Flst., (3,6), paa Skovåerne, (3,4) og især paa de 'skovlåse 
Oer, (3,3). Det er især Arter af Rosa og Rubus, der bevirke 
Forskjellen. De aftage med Havets stårre Indflydelse, med 
Skovenes Aftagen og Dyrkningens Tiltagen. 
Umbelliferæ tiltage her. 1 Stockholm udgjåre de 2,6 pCt., 
i Danmark og Fyen 3,3. Dette Forhold stiger paa Skovåderne 
til 3,6, Loll.-Filst. til 3,9 og paa de skovlåse Oer til 4,1. De 
tiltage mod Syd og med Skovens Aftagen. 
ÅAlsinaceæ indtage en betydelig håiere Plads her (3,3) end i 
hele Danmark (2,4) og i Stockholm (2,1), og den samme Plads 
bevare de omtrent paa Øerne (3,1—3,4). Deres Tilvæxt skyldes 
Dyrkningen. 
Polygoneæ og Chenopodeæ have for hele Danmark omtrent 
